743700LE1ECAPXC5UT18 2025-01-01 2025-12-31 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-12-31 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-12-31 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-01-01 2024-12-31 743700LE1ECAPXC5UT18 2023-12-31 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-12-31 OmaSp:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-01-01 2024-12-31 OmaSp:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2023-12-31 OmaSp:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-12-31 OmaSp:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-01-01 2025-12-31 OmaSp:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700LE1ECAPXC5UT18 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember iso4217:EUR xbrli:shares iso4217:EUR
HALLITUKSEN
TOIMINTAKERTOMUS
JA
TILINPÄÄTÖS
2025
2
Sisällysluettelo
Hallituksen
toimintakertomus
3
Strategia
ja
taloudelliset
tavoitteet
3
Yhtiön
liiketoiminta
4
Toimintaympäristö
7
Tulos
12
Tase
15
Talletussuojarahaston
ja
sijoittajien
korvausrahaston
suoja
16
Konsernin
vakavaraisuuden
ja
riskienhallinta
16
Varsinaisen
yhtiökokouksen
päätökset
22
Hallitus
25
Hallinto
ja
henkilöstö
25
Vastuullisuus
27
Aineettomat
voimavarat
27
Tilinpäätöspäivän
jälkeiset
tapahtumat
28
Näkymät
tilikaudelle
2026
28
Kestävyysraportti
30
Konsernin
tilinpäätös
118
Emoyhtiön
tilinpäätös
192
Tilinpäätöksen
ja
toimintakertomuksen
allekirjoitus
227
Tilintarkastuskertomus
228
Kestävyysraportin
varmennuskertomus
233
3
Kuvassa
alarivissä
vasemmalta
Juhana
Brotherus,
Jaakko
Ossa
ja
Carl
Pettersson,
ylärivissä
Irma
Gillberg-Hjelt,
Aki
Jaskari,
Kati
Riikonen
ja
Juha
Volotine
n
Hallituksen
toimintakertomus
Strategia
ja
taloudelliset
tavoitteet
Oma
Säästöpankki
Oyj
on
vakavarainen
ja
kannattava
suomalainen
pankki.
Liiketoiminta
keskittyy
vähittäispankkitoimintaan
ja
asiakkaille
tarjotaan
pankkipalveluja
oman
taseen
kautta
sekä
välitetään
yhteistyökumppaneiden
tuotteita.
Lisäksi
yhtiö
harjoittaa
kiinnitysluottopankkitoimintaa.
Yhteistyökumppaneiden
tuotteisiin
kuuluu
muun
muassa
rahasto-
ja
lainaturvatuotteita.
Keskeisiä
asiakasryhmiä
ovat
henkilöasiakkaat
ja
pienet
ja
keskisuuret
yritykset.
Tavoitteena
on
vahvistaa
markkina-
asemaa
koko
toimialueella.
Kasvua
haetaan
liiketoiminnan
osa-alueilla,
joilla
se
on
mahdollista
toteuttaa
kannattavuuteen
ja
riskienhallintaan
liittyvät
tavoitteet
huomioiden
.
Keskeisenä
ajatuksena
on
palvella
asiakkaita
henkilökohtaisesti
sekä
digitaalisissa
että
perinteisissä
kanavissa.
Tavoitteena
on
laadukas
ja
henkilökohtainen
asiakaskokemus
helpon
saavutettavuuden
kautta,
jossa
asiakas
itse
valitsee
asiointikanavansa.
Yhtiö
kiinnittää
huomiota
tehokkaisiin
toimintamalleihin
sekä
kokonaisvaltaiseen
riskienhallintaan.
Liiketoimintaprofiili
on
vakaa
yhtiön
keskittyessä
vähittäispankkitoimintaan
Suomessa.
Tavoitteena
on
pitää
yksittäiset
asiakas-
ja
sijoitusriskikeskittymät
rajattuina
sekä
organisaatiorakenne
yksinkertaisena
ja
läpinäkyvänä.
Henkilöstö
on
sitoutunutta
ja
urakehitystä
tuetaan
monipuolisten
tehtävien
ja
jatkuvan
kehittymisen
avulla.
Noin
puolet
henkilöstöstä
omistaa
myös
yhtiön
osakkeita.
Yhtiön
hallitus
vahvisti
uuden
Kasvun
strategian
tammikuussa
2026
.
Strategiakaudella
2026
–2029
Oma
Säästöpankki
Oyj
vahvistaa
asemaansa
Suomen
henkilökohtaisimpana
pankkina.
Yhtiön
päämääränä
on
kasvaa
vastuullisesti
ja
kannattavasti
kehittämällä
tapaa
tarjota
henkilökohtaista
palvelua.
Samalla
yhtiö
n
päämääränä
on
olla
tuottava
sijoituskohde
sijoittajilleen.
Strategiakaudelle
2026
–
2029
vahvistetut
taloudelliset
tavoitteet
sekä
tammikuussa
2026
vahvistettu
osinkopolitiikka
on
kuvattu
Tilinpäätöspäivän
jälkeisissä
tapahtumissa
sivulla
28.
4
Yhtiön
liiketoiminta
Yhtiö
tarjoaa
henkilö-
ja
yritysasiakkailleen
vähittäispankkipalveluja
ja
palvelee
asiakkaitaan
konttoriverkoston
sekä
digitaalisten
palvelukanavien
kautta.
Palveluvalikoima
henkilöasiakkaille
kattaa
päivittäispankkipalvelut,
erilaiset
rahoitusratkaisut,
säästämisen
ja
sijoittamisen
palvelut
sekä
lainaturvaratkaisut.
Yhtiö
keskittyy
yritysasiakkaissa
erityisesti
pieniin
ja
keskisuuriin
yrityksiin,
joiden
palveluvalikoima
kattaa
maksuliikenne-
ja
päivittäisasioinnin
palvelut,
rahoituspalvelut,
yrityseläkevakuutukset
sekä
yritysten
sijoituspalvelut.
Omaa
palvelutarjontaa
täydennetään
yhteistyökumppaneiden
tuottamilla
palveluilla.
Säästämisen
ja
sijoittamisen
tuotevalikoimaan
kuuluvat
omien
tuotteiden,
kuten
tilien
ja
debentuurilainojen
lisäksi
myös
yhteistyökumppaneiden
Sp-Rahastoyhtiö
Oy:n
ja
Fennia
Henkivakuutus
Oy:n
(aik.
Sp-Henkivakuutus
Oy)
sijoittamisen
ja
säästämisen
tuotteet.
Vuoden
2025
lopussa
asiakkailla
oli
yhtiön
välittämiä
rahasto-
ja
vakuutussäästöjä
yhteensä
1
133
milj.
euroa.
Omia
rahoituspalveluja
täydentävät
yhteistyö-
kumppaneiden
tuotteet,
kuten
lainaturvavakuutukset
ja
erilaiset
takaukset
.
Rahoitustuotteita
tarjoavia
yhteistyökumppaneita
ovat
muun
muassa
Fennia
Henkivakuutus
Oy
(aik.
Sp-Henkivakuutus
Oy)
ja
Vakuutus
osakeyhtiö
Garantia.
Yhtiö
toimii
itsenäisenä
Visa
-korttien
liikkeeseenlaskijana.
Yritysasiakkailleen
yhtiö
tarjoaa
yhteistyössä
Keskon
kanssa
K-Business
Credit
korttia.
Yhtiön
riskienhallinnan
toimenpideohjelma
Tilikauden
aikana
yhtiössä
jatkettiin
vuonna
2024
käynnistettyä
riskienhallinta-
ja
laatuprosessien
kehitystyötä.
Laaja
Noste-projekti
saatiin
päätöksen
suunnitelman
mukaisesti
vuoden
2025
ensimmäisellä
neljänneksellä.
Tämän
jälkeen
yhtiö
jatkoi
edelleen
valvojan
arvioista
ja
tarkastuksista
esiin
nousseiden
havaintojen
työstämistä
ja
vuoden
loppuun
mennessä
yhtiössä
toteutettiin
seuraavia
toimenpiteitä:
●
Järjestämättömien
saamisten
päivitetyn
strategian
jalkautus
ja
seuranta
●
Finanssivalvonnan
valvojan
arviosta
ja
likviditeettitarkastuksesta
nousseiden
kehityskohteiden
korjaamista
on
toteutettu
tarkastusten
edellyttämien
aikataulujen
ja
toimenpidesuunnitelmien
mukaisesti.
●
Asiakkaan
tuntemisen
prosessien
laatua
on
parannettu
uusilla
prosesseilla
ja
kontrollipisteillä.
●
Osa
asiakkaan
tuntemiseen
liittyvistä
järjestelmäkehitysprojekteista
on
saatu
valmiiksi,
ja
tähän
liittyvä
järjestelmäkehitystyö
jatkuu
edelleen.
Keskeisten
kehityshankkeiden
eteneminen
Yhtiö
käynnisti
vuonna
2024
laina-,
vakuus-
ja
asiakastietojärjestelmien
kehityshankkeen,
jossa
päivitetään
järjestelmiä
sekä
asiakastietojärjestelmään
lisätään
muun
muassa
automaatiota
ja
ohjaavuutta.
Järjestelmähankkeen
tavoitteena
on
parantaa
tehokkuutta,
vähentää
manuaalityön
määrää
sekä
parantaa
luotonannon
laatukontrolleja.
Hankkeen
keskeisenä
tavoitteena
on
edelleen
kehittää
asiakaskokemusta
kaikissa
palvelukanavissa.
Hankkeen
ensimmäiset
vaiheet
ovat
edenneet
aikataulun
ja
suunnitelmien
mukaan.
Vuoden
2025
aikana
on
lanseerattu
uusi
lainaamisen
ja
vakuuksienhallinnan
järjestelmäsovellus.
Hankkeeseen
investoidaan
noin
10
milj.
euroa
vuosien
2024–2027
aikana
ja
kehityshanke
toteutetaan
yhteistyössä
Oy
Samlink
Ab:n
ja
Evitec
Oy:n
kanssa.
Lisäksi
yhtiöllä
on
käynnissä
viranomaisraportoinnin
uudistushankkeita,
joissa
parannetaan
raportointijärjestelmiä
yhdessä
yhteistyökumppaneiden
kanssa.
Yhtenä
keskeisenä
osa-alueena
yhtiö
otti
vuoden
2025
aikana
käyttöön
uudet
likviditeettiraportoinnin
järjestelmät.
Yhtiö
tiedotti
lokakuussa
lakkauttavansa
IRB-
lupahakemusprosessinsa.
Yhtiö
on
arvioinut
uudelleen
IRB-menetelmän
tuomia
hyötyjä
suhteessa
nykyiseen
luottokantaansa,
joka
on
projektin
aloittamisen
jälkeen
muuttunut
merkittävästi.
Lisäksi
IRB-menetelmän
tuomia
hyötyjä
on
uudelleenarvioitu
aiempaa
tarkemmin
huomioiden
vuoden
2025
alusta
voimaan
astunut
uusi
vakavaraisuussääntely.
Uudelleenarvioinnin
tulosten
perusteella
yhtiön
hallitus
päätti
lakkauttaa
IRB-
5
lupahakemusprosessin.
Yhtiön
hallitus
myös
päätti,
ettei
yhtiö
tavoittele
IRB-lupaa
lähitulevaisuudessa.
Hankkeen
lakkauttamisella
ei
ollut
merkittävää
taloudellista
vaikutusta,
eikä
se
vaikuttanut
yhtiön
vakavaraisuusasemaan.
Henkilöstön
osaamiseen
panostaminen
keskeistä
Henkilöstön
osaaminen
on
merkittävä
tekijä
henkilökohtaisen
asiakaskokemuksen
rakentamisessa
sekä
henkilöstön
hyvinvoinnin
ylläpidossa
ja
kehittämisessä.
Vuoden
2025
aikana
yhtiön
keskeisimmät
osaamisen
kehittämisen
alueet
olivat
yhtenäisten
toimintamallien
kirkastaminen,
asiakkaan
tuntemisen
ja
talousrikollisuuden
torjunnan
toimintamallien
sekä
ohjeistuksen
osaamisen
edelleen
kehittäminen.
Lisäksi
yhtiössä
jatkettiin
pitkäjänteistä
ja
tavoitteellista
kehittämistyötä
perehdyttämisen,
asiakaskokemuksen
ja
esihenkilötyön
osalta.
Yhtiöllä
on
käytössä
koko
henkilöstölle
digitaalinen
oppimisympäristö
OmaAkatemia,
joka
tukee
koko
organisaation
laajuista
oppimista
ja
osaamisen
syventämistä
laaja-alaisesti.
Lisäksi
yhtiö
tarjoaa
henkilöstölle
mahdollisuuden
suorittaa
alan
tutkintoja,
esimerkiksi
APV1,
APV2,
APV
ESG
ja
LKV,
ammattitaitonsa
kehittämiseksi.
Yhtiö
jatkoi
panostusta
opiskelijayhteistyöhön
ja
vuoden
aikana
tarjottiin
kymmeniä
työharjoittelupaikkoja
ja
opinnäytetyötoimeksiantoja
korkeakouluopiskelijoille
ympäri
Suomen.
Lisäksi
kesäkaudella
2025
yhtiössä
työskenteli
63
kesätyöntekijää.
Luottoluokitus
S&P
Global
Ratings
vahvisti
syyskuussa,
että
yhtiön
lyhytaikaisen
ja
pitkäaikaisen
varainhankinnan
luottoluokitus
säilyy
ennallaan
ja
on
tasolla
BBB/A-2.
Samalla
S&P
päivitti
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
luottoluokituksen
näkymän
vakaasta
negatiiviseksi.
Negatiivinen
näkymä
perustuu
luottoluokittajan
huoleen
yhtiön
luottokannan
laadusta
järjestämättömien
luottojen
määrän
ylittäessä
luottoluokittajan
aiemmat
odotukset
sekä
kotimaisten
verrokkien
keskimääräisen
järjestämättömien
luottojen
määrän.
Lyhytaikaisen
varainhankinnan
luottoluokitus
säilyi
ennallaan
tasolla
A-2.
Lisäksi
S&P
on
vahvistanut
yhtiön
joukkovelkakirjaohjelmalle
AAA-luokituksen.
Joukkovelkakirjalain
an
liikkeeseenlasku
Yhtiö
laski
liikkeeseen
syyskuussa
200
milj.
euron
vakuudettoman
senior-ehtoisen
joukkovelkakirjalainan.
Liikkeeseenlasku
toteutettiin
rahoitussuunnitelman
mukaisena
ja
sillä
katetaan
huhtikuussa
2026
voimaan
astuva
MREL-vaade.
Valvojan
suorittamat
tarkastukset
Vuoden
2025
aikana
Finanssivalvonta
ei
ole
suorittanut
yhtiöön
kohdistuvia
tarkastuksia.
Vuoden
2024
aikana
Finanssivalvonta
suoritti
seuraavat
tarkastukset:
●
Likviditeettiriskin
hallinta
ja
raportointi
–
tarkasteluajankohta
30.6.2024
●
Rahanpesun
ja
terrorismin
rahoittamisen
estäminen
–
tarkasteluajankohta
ajalta
ennen
21.12.2023
●
Valvojan
arvio
–
tarkasteluajankohta
30.6.2024
Vuoden
2025
aikana
yhtiö
on
edistänyt
tarkastushavain-
noista
nousseiden
kehityskohteiden
korjaamista
valvojalle
toimitettujen
toimenpidesuunnitelmien
mukaisesti.
Käynnissä
olevat
viranomaistutkinnat
Yhtiö
tiedotti
toukokuussa
2024,
että
Finanssivalvonta
on
tehnyt
poliisille
esitutkintapyynnön
yhtiöön
liittyvistä
arvopaperimarkkinarikoksista.
Yhtiö
tiedotti
joulukuussa
2025,
että
tutkinta
ja
syyteharkinta
ovat
päättyneet.
Oma
Säästöpankki
Oyj:hin
ei
ole
kohdistettu
rangaistusvaatimuksia
asiassa,
eikä
yhtiö
ole
asianosainen
asiassa
.
Finanssivalvonta
käynnisti
helmikuussa
2026
hallintolain
mukaisen
kuulemismenettelyn
koskien
mahdollisten
hallinnollisten
seuraamusten
määräämistä
yhtiölle.
Kuulemismenettelystä
on
kerrottu
liitetiedossa
K35
Olennaiset
tapahtumat
kauden
jälkeen.
Yhtiö
tiedotti
kesäkuussa
2024,
että
se
jättää
tutkintapyynnön
poliisille
ohjeiden
vastaiseen
toimintaan
liittyen.
Tämä
tutkinta
etenee
viranomaisten
aikataulujen
mukaisesti
ja
yhtiö
tiedottaa
tutkinnan
etenemisestä
jatkuvan
tiedonantopolitiikkansa
mukaisesti.
Tilinpäätöshet
kellä
yhtiöllä
ei
ole
lisätietoja
asiaan
liittyen.
6
Yhtiö
jätti
loppuvuodesta
2024
poliisille
tutkintapyynnön
liittyen
epäilyyn
pankkisalaisuussääntelyn
rikkomisesta
julkisessa
keskustelussa.
Tilinpäätösh
etkellä
yhtiöllä
ei
ole
tähän
liittyen
lisätietoja.
7
Toimintaympäristö
Suomen
Pankin
ennusteen
mukaan
Suomen
talouden
hitaan
kasvun
jakso
on
taittumassa,
mutta
lähivuosina
ei
vielä
nähdä
voimakasta
kasvua.
(1
Tilastokeskuksen
laskema
vuosimuutos
kuluttajahinnoissa
oli
joulukuussa
0,2
%.
Inflaation
muutokseen
vuoden
takaiseen
verrattuna
vaikuttivat
muun
muassa
asuntolainojen
keskikoron
ja
kulutusluottojen
korkojen
lasku.
(2
Euroalueen
keskipitkän
aikavälin
inflaation
odotetaan
vakautuvan
Euroopan
keskuspankin
tavoitteen
mukaisesti
kahden
prosentin
tuntumaan.
EKP
päätti
joulukuun
kokouksessa
pitää
kaikki
kolme
ohjauskorkoa
ennallaan.
(3
Tammi
-joulukuun
aikana
12
kuukauden
euribor-koron
noteeraus
on
laskenut
0,2
prosenttiyksikköä.
(4
Yksityisen
kulutuksen
odotetaan
piristyvän
ja
teollisten
investointien
kääntyvän
kasvuun
vuonna
2026.
Geopolitiikkaan
ja
maailmankauppaan
liittyvät
epävarmuudet
varjostavat
kuitenkin
edelleen
kasvunäkymiä.
Joulukuussa
Suomen
Pankki
arvioi
talouden
kasvun
vuodelle
2025
jäävän
0,2
%:iin
ja
kasvavan
vuonna
2026
0,8
%:iin.
Vuonna
2027
talouskasvun
ennustetaan
piristyvän
1,7
%:iin
ja
tasaantuvan
vuonna
2028
1,5
%:iin.
(1
Kotitalouksien
kausitasoitettu
säästämisaste
pieneni
hieman
edellisestä
neljänneksestä
ja
oli
heinä-syyskuussa
4,2
%.
Kolmannella
neljänneksellä
kotitalouksien
käytettävissä
oleva
tulo
pysyi
ennallaan
ja
kulutusmenot
kasvoivat
hieman
edellisestä
neljänneksestä.
Kotitalouksien
oikaistu
käytettävissä
oleva
tulo
kasvoi
1,0
%
ja
hintamuutoksista
puhdistettuna
pieneni
0,1
%
vuodentakaiseen
neljännekseen
verrattuna.
Investointiaste
pysyi
edellisen
neljänneksen
tasolla
ja
oli
8,8
%.
Kotitalouksien
investoinneista
suurin
osa
muodostuu
asuntoinvestoinneista.
Yritysten
kausitasoitettu
investointiaste
laski
hieman
edellisestä
neljänneksestä
ollen
kolmannella
neljänneksellä
29,4
%.
(5
Tilastokeskuksen
mukaan
joulukuussa
2025
työllisiä
15–
74-vuotiaita
oli
7
000
vähemmän
ja
työttömiä
51
000
enemmän
kuin
vuosi
sitten.
Joulukuussa
työllisyysaste
oli
75,0
%
(20–64-vuotiaat)
ja
työttömyysaste
9,8
%
(15–74-
vuotiaat).
(6
Kuluttajien
luottamusindikaattori
pysyi
joulukuussa
2025
edelleen
negatiivisena,
mutta
parani
hieman
edellisestä
vuodesta.
Luottamusindikaattorin
osatekijät
ovat:
arvio
omasta
taloudesta
nyt,
odotukset
omasta
ja
Suomen
taloudesta
12
kuukauden
kuluttua
sekä
rahankäyttöaikeet
kestotavaroihin
seuraavan
12
kuukauden
aikana.
Kuluttajien
odotukset
oman
talouden
ja
Suomen
talouden
kehityksestä
pysyivät
vaisuina.
Näkemys
taloudesta
on
kuitenkin
yleisesti
hieman
kohentunut
vuoden
takaiseen
verrattuna,
mutta
se
on
edelleen
melko
heikko.
(7
Tilastokeskuksen
ennakkotietojen
mukaan
koko
maassa
vanhojen
osakeasuntojen
hinnat
laskivat
marraskuussa
2,0
%
verrattuna
edellisvuoteen.
Kuudessa
suurimmassa
kaupungissa
vanhojen
osakeasuntojen
hinnat
laskivat
marraskuussa
3,6
%,
kun
taas
suurten
kaupunkien
ulkopuolella
hinnat
nousivat
0,7
%
viime
vuoteen
verrattuna.
Samaan
aikaan
kiinteistövälittäjien
kautta
tehtiin
3,0
%
vähemmän
vanhojen
kerros-
ja
rivitaloasuntojen
kauppoja
kuin
vuotta
aikaisemmin.
(8
Uusia
asuntolainoja
nostettiin
joulukuussa
1,2
mrd.
euroa,
joka
on
70
milj.
euroa
enemmän
kuin
vuosi
sitten
vastaavaan
aikaan.
Samaan
aikaan
uusia
yrityslainoja
nostettiin
4,1
mrd.
euroa.
Uusien
asuntoluottojen
keskimääräinen
korko
oli
joulukuussa
2,85
%.
Kotitalouksille
myönnettyjen
lainojen
vuosikasvu
vahvistui
0,2
%
vuoden
takaiseen
verrattuna.
Yrityslainakanta
kasvoi
samalla
ajanjaksolla
2,6
%.
Kotitalouksien
talletuksien
määrä
kasvoi
12
kuukauden
ajanjakson
aikana
yhteensä
4,6
%.
(9
Tilastokeskuksen
mukaan
tammi-joulukuun
2025
aikana
velkajärjestelyhakemusten
määrä
kasvoi
10,7
%
edellisvuoteen
verrattuna.
(10
Joulukuussa
2025
vireille
pantujen
konkurssien
liukuva
vuosimuutos
oli
12,0
%.
(11
Marraskuussa
2025
uudiskohteisiin
myönnettyjen
rakennuslupien
kuutiomäärä
kasvoi
3,0
%
vuoden
takaiseen
verrattuna
.
Joulukuun
2024
ja
marraskuun
2025
välisenä
aikana
rakennuslupia
myönnettiin
lähes
31
milj.
kuutiometriä.
(12
Yhtiö
on
varautunut
taloudellisen
toimintaympäristön
epävarmuuteen
ylläpitämällä
riittäviä
likviditeetti-
ja
pääomapuskureita.
1
)
Suomen
Pankki,
Suomen
talouden
elpyminen
etenee
maltillisest
i.
Julkaistu
19.12.2025
.
2)
Tilastokeskus,
Inflaatio
0,2
%
joulukuussa
2025
Julkaistu
14.1.2026.
8
3)
Suomen
Pankki,
EKP:n
rahapoliittisia
päätöksiä
.
Julkaistu
18.12
.2026.
4)
Suomen
Pankki,
Euribor
-korkotaulukot
.
Julkaistu
1.1.2026.
5)
Tilastokeskus,
Kotitalouksien
säästämisaste
oli
positiivinen
vuoden
2025
kolmannella
neljänneksellä
.
Julkaistu
18.12.2025.
6)
Tilastokeskus
,
Työttömiä
enemmän
joulukuussa
2025
verrattuna
vuoden
takaiseen.
Julkaistu
27.1.2026.
7)
Tilastokeskus,
Kuluttajien
luottamus
jatkui
heikkona
joulukuussa
2025
–
kulutusaikeita
niukasti
.
Julkaistu
29.1
2.2025.
8)
Tilastokeskus,
Vanhojen
osakeasuntojen
hinnat
laskivat
2,0
%
vuoden
takaisesta
marraskuussa
2025.
Jul
kaistu
29.12.2025.
9)
Suomen
Pankki,
Rahalaitosten
tase
(lainat
ja
talletukset)
ja
korot,
Kotitalouksilla
oli
joulukuussa
2025
pankkilainaa
lähes
saman
verran
kuin
vuosi
sitten.
Julkaistu
30.1.202
6.
10)
Tilastokeskus,
Velkajärjestelyhakemusten
määrä
kasvoi
vuonna
2025
edellisvuodesta
10,7
%.
Julkaistu
14.1.2026.
11)
Tilastokeskus,
Joulukuussa
2025
pantiin
vireille
360
konkurssia.
Julkaistu
16.1.2026
.
12)
Tilastokeskus,
Myönnettyjen
rakennuslupien
kuutiomäärä
kasvoi
3
%
vuoden
takaisesta
marraskuussa
2025.
Julkaistu
20.1.2026.
9
Oma
Säästöpankki
Oyj
-konsernin
tunnusluvut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Δ
%
1-12/2023
Korkokate
168
637
213
097
-21
%
197
045
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
221
408
270
068
-18
%
247
067
Liiketoiminnan
kulut
yhteensä
-123
066
-111
004
11
%
-90
550
¹⁾
Kulu-tuottosuhde,
%
56,1
%
41,3
%
36
%
36,9
%
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot,
netto
-47
111
-83
379
-43
%
-17
126
Tulos
ennen
veroja
49
248
74
589
-34
%
138
048
Tilikauden
tulos
39
479
59
548
-34
%
110
051
Taseen
loppusumma
7
474
004
7
709
090
-3
%
7
642
906
Oma
pääoma
618
829
576
143
7
%
541
052
¹⁾
Kokonaispääoman
tuotto,
ROA
%
0,5
%
0,8
%
-33
%
1,6
%
¹⁾
Oman
pääoman
tuotto,
ROE
%
6,6
%
10,7
%
-38
%
24,3
%
Osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
1,19
1,80
-34
%
3,49
¹⁾
Omavaraisuusaste,
%
8,3
%
7,5
%
11
%
7,1
%
Vakavaraisuussuhde
(TC),
%
19,3
%
15,6
%
24
%
16,5
%
Ydinpääomasuhde
(CET1),
%
18,3
%
14,4
%
27
%
14,9
%
Ensisijaisen
pääoman
suhde
(T1),
%
18,3
%
14,4
%
27
%
14,9
%
2)
Maksuvalmiusvaatimus
(LCR),
%
391,1
%
231,7
%
69
%
248,9
%
2)
Pysyvän
varainhankinnan
vaatimus
(NSFR),
%
129,6
%
118,1
%
10
%
117,8
%
Henkilöstön
lukumäärä
keskimäärin
642
518
24
%
445
Henkilöstön
lukumäärä
kauden
lopussa
642
585
10
%
464
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
ilman
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavia
eriä:
¹⁾
Vertailukelpoinen
tulos
ennen
veroja
56
896
86
656
-34
%
143
609
¹⁾
Vertailukelpoinen
kulu-tuottosuhde,
%
53,5
%
37,8
%
41
%
35,1
%
¹⁾
Vertailukelpoinen
osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
1,37
2,09
-34
%
3,63
¹⁾
Vertailukelpoinen
oman
pääoman
tuotto,
ROE
%
7,6
%
12,4
%
-38
%
25,3
%
1)
Yhtiö
esittää
taloudellisessa
raportoinnissaan
vaihtoehtoisia
tunnuslukuja,
jotka
on
laadittu
Euroopan
arvopaperimarkkinaviranomaisen
(ESMA)
asettamien
suuntaviivojen
mukaisesti.
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
eivät
ole
IFRS
-standardeissa
tai
vakavaraisuussäännöksissä
(CRD/CRR)
määriteltyjä
tai
nimettyjä
tunnuslukuja.
Yhtiö
esittää
vaihtoehtoisia
tunnuslukuja
lisätietona
IFRS:n
mukaisesti
laadituissa
konsernin
tuloslaskelmissa,
konsernitaseissa
ja
konsernin
rahavirtalaskelmissa
esitetyille
tunnusluvuille.
Yhtiön
näkemyksen
mukaan
vaihtoehtoiset
tunnusluvut
antavat
merkityksellistä
ja
hyödyllistä
yhtiötä
koskevaa
lisätietoa
sijoittajille,
arvopaperimarkkina-analyytikoille
ja
muille
tahoille
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
toiminnan
tuloksesta,
taloudellisesta
asemasta
ja
rahavirroista.
Vertailukelpoinen
tulos
esitetään
tuloslaskelman
yhteydessä.
2)
Yhtiö
tarkensi
LCR-
ja
NSFR-laskentaa
vuoden
2025
aikana
ja
oikaisi
takautuvasti
31.12.2024
tunnusluvut.
Yhtiö
siirtyi
31.12.2025
alkaen
uuteen
LCR-
ja
NSFR-raportointijärjestelmään.
Uudella
raportointijärjestelmällä
ei
ole
oikaistu
takautuvasti
vertai
lukausien
lukuja
ja
ne
eivät
ole
vertailukelpoisia
31.12.2025
tunnuslukujen
kanssa.
(1
000
euroa)
2025
2024
2023
Osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
1,19
1,80
3,49
Laimennettu
osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
1,18
1,78
3,47
Osakekohtainen
oma
pääoma,
euroa
4
603,6
3
408,8
3
257,1
Osakekohtainen
osinko,
euroa*
0,50
0,36
1,00
Osinko
tuloksesta,
%
42,0
%
20,0
%
28,7
%
Efektiivinen
osinkotuotto
-%
4,1
%
4,7
%
2,1
%
Hinta/voittosuhde
(P/E)
10,3
5,9
6,1
Osakkeen
kurssikehitys,
%
15,0
%
-50,0
%
14,0
%
Markkina-arvo,
miljoonaa
euroa
405,0
351,0
703,0
Osakkeiden
vaihto
kpl
5
978
464
7
165
586
4
849
145
Osakkeiden
vaihto
-%
18,0
%
21,6
%
15,4
%
Osakkeiden
antioikaistun
lukumäärän
painotettu
keskiarvo
tilikauden
aikana
(pois
lukien
omat
osakkeet)
33
362
563
33
528
458
32
778
365
Osakkeiden
antioikaistu
lukumäärä
tilikauden
lopussa
(pois
lukien
omat
osakkeet)
33
525
928
33
695
209
33
199
013
*
Osinkoehdotus
0,50
euroa
osakkeelta.
10
Tunnuslukujen
laskentakaavat
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
Oma
Säästöpankki
Oyj
esittää
taloudellisessa
raportoinnissaan
historiallista
taloudellista
tulosta,
taloudellista
asemaa
tai
rahavirtoja
kuvaavia
vaihtoehtoisia
tunnuslukuja
(Alternative
Performance
Measures,
APM).
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
on
laadittu
Euroopan
arvopaperimarkkinaviranomaisen
(ESMA)
asettamien
suuntaviivojen
mukaisesti.
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
eivät
ole
IFRS-stan
dardeissa,
vakavaraisuussäännöksissä
(CRD/CRR)
määriteltyjä
tai
nimettyjä
tunnuslukuja.
Yhtiö
esittää
vaihtoehtoisia
tunnuslukuja
lisätietona
IFRS:n
mukaisesti
laadituissa
konsernin
tuloslaskelmissa,
konsernitaseissa
ja
konsernin
rahavirtalaskelmissa
esitetyille
tunnusluvuille.
Yhtiön
näkemyksen
mukaan
vaihtoehtoiset
tunnusluvut
antavat
merkityksellistä
ja
hyödyllistä
yhtiötä
koskevaa
lisätietoa
sijoittajille,
arvopaperimarkkina-analyytikoille
ja
muille
tahoille
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
toiminnan
tuloksesta,
taloudellisesta
asemasta
ja
rahavirroista
.
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
Korkokate,
Palkkiotuotot
ja
-kulut,
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot,
Liiketoiminnan
muut
tuotot
Liiketoiminnan
kulut
yhteensä
Henkilöstökulut,
Liiketoiminnan
muut
kulut,
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
Kulu-tuottosuhde,
%
Liiketoiminnan
kulut
yhteensä
/
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
+
Osuus
yhteis-
ja
osakkuusyritysten
tuloksista
(netto)
x100
Vertailukelpoinen
kulu-tuottosuhde,
%
Liiketoiminnan
kulut
ilman
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavia
eriä
/
Liiketoiminnan
tuotot
ilman
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavia
eriä
+
Osuus
yhteis-
ja
osakkuusyritysten
tuloksista
(netto)
x100
Vertailukelpoinen
tulos
ennen
veroja
Tulos
ennen
veroja
ilman
rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuottoja
sekä
muita
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavia
eriä.
Oman
pääoman
tuotto,
ROE
%
Tilikauden
tulos/Oma
pääoma
(vuoden
alun
ja
lopun
keskiarvo)
x100
Vertailuke
lpoinen
oman
pääoman
tuotto,
ROE
%
Vertailukelpoinen
tulos/Oma
pääoma
(vuoden
alun
ja
lopun
keskiarvo)
x100
Kokonaispääoman
tuotto,
ROA
%
Tilikauden
tulos
/
Taseen
loppusumma
keskimäärin
(vuoden
alun
ja
lopun
keskiarvo)
x100
Omavaraisuusaste,
%
Oma
pääoma
/
Taseen
loppusumma
x100
Vertailukelpoinen
osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
Vertailukelpoinen
tulos
–
Määräysvallattomien
omistajien
osuus/
Ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
Muut
tunnusluvut
Maksuvalmiusvaatimus
(LCR),
%
Korkealaatuiset
likvidit
varat
/
Nettoulosvirtaukset
seuraavan
30
päivän
aikana
11
Pysyvän
varainhankinnan
vaatimus
(NSFR),
%
Pysyvä
varainhankinta
/
Pysyvän
varainhankinnan
vaade
x100
Vakavaraisuussuhde
(TC),
%
Omat
varat
yhteensä
(TC)
/
Riskipainotetut
erät
yhteensä
(RWA)
x100
Ydinpääomasuhde
(CET1),
%
Ydinpääoma
(CET1)
/
Riskipainotetut
erät
yhteensä
(RWA)
x100
Ensisijaisen
pääoman
suhde
(T1),
%
Ensisijainen
pääoma
(T1)
/
Riskipainotetut
erät
yhteensä
(RWA)
x100
Vähimmäisomavaraisuusaste,
%
Ensisijainen
pääoma
(T1)
/
Vastuiden
määrä
x100
Osakekohteinen
tulos
(EPS),
euroa
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
/
Ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
x100
Laimennusvaikutuksella
oikaistu
osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
/
Osakepalkkiojärjestelmän
laimennusvaikutuksella
huomioitu
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
x100
Osakekohtainen
oma
pääoma
Oma
pääoma
kauden
lopussa
/
Osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
x100
Osakekohtainen
osinko,
euroa
Maksetut
osingot
/
Osakkeiden
lukumäärä
x100
Osinko
tuloksesta
prosenttia
Osakekohtainen
osinko
/
Osakekohtainen
tulos
x100
Efektiivinen
osinkotuotto
-%
Osakekohtainen
osinko
/
Osakkeen
markkinahinta
x100
Hinta/voittosuhde
(P/E)
Osakkeen
markkinahinta
kauden
lopussa
/
Osakekohtainen
tulos
(EPS)
x100
Osakkeen
kurssikehitys
Osakkeen
markkinahinta
kauden
lopussa
/
Osakkeen
markkinahinta
kauden
alussa
x100
Markkina-arvo
Osakkeen
markkinahinta
kauden
lopussa
X
osakkeiden
lukumäärä
kauden
lopussa
Osakkeiden
vaihto
vuoden
kpl
Osakkeiden
vaihto
vuoden
aikana
yhteensä
Osakkeiden
vaihto
-%
Osakkeiden
vaihto
kpl
/
Osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
x100
Osakkeiden
antioikaistun
lukumäärän
painotettu
keskiarvo
tilikauden
aikana
(pois
lukien
omat
osakkeet)
Osakkeiden
painotettu
keskimääräinen
lukumäärä
kauden
aikana
(pois
lukien
omat
osakkeet)
Osakkeiden
antioikaistu
lukumäärä
tilikauden
lopussa
(pois
lukien
omat
osakkeet)
Osakkeita
yhteensä
+
laimennusvaikutus
12
168,6
M€
50,7
M€
-4,2
M€
6,3
M€
1-12/2025
221,4
EUR
milj.
213,1
M€
50,7
M€
-4,4
M€
10,6
M€
Korkokate
Nettopalkkiotuotot
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
Liiketoiminnan
muut
tuotot
1-12/2024
270,1
EURmilj.
Tulos
1–12
/
2025
Konsernin
tammi-joulukuun
tulos
ennen
veroja
oli
49,2
(74,6)
milj.
euroa
ja
tilikauden
tulos
39,5
(59,5)
milj.
euroa.
Kulu-tuottosuhde
oli
56,1
(41,3)
%.
Vert
ailukelpoinen
tulos
ennen
veroja
tammi-joulukuulta
oli
56,9
(86,7)
milj.
euroa
ja
vertailukelpoinen
kulu-
tuottosuhde
53,5
(37,8)
%.
Vertailukelpoisesta
tuloksesta
on
oikaistu
rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot,
ohjeiden
vastaisen
toiminnan
selvittämisestä
aiheutuneet
kulut
sekä
yritysjärjestelyihin
liittyvät
kertaluontoiset
kustannukset
.
Tuotot
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
olivat
221,4
(270,1)
milj.
euroa.
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
pienenivät
18,0
%
vertailuvuo
teen
nähden.
Vertailukelpoiset
liiketoiminnan
tuotot
olivat
225,6
(274,5)
milj.
euroa
ja
laskua
oli
17,8
%
edelliseen
vuoteen
nähden.
Raportointikaudella
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavana
eränä
liiketoiminnan
tuotoista
on
oikaistu
rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
-4,2
(-4,4)
milj.
euroa.
Korkokate
pieneni
20,9
%
ollen
168,6
(213,1)
milj.
euroa.
Raportointikaudella
korkotuotot
laskivat
24,0
%
ollen
265,5
(349,6)
milj.
euroa.
Pääosin
raportointikaudella
korkotuottojen
laskua
selittävät
markkinakorkojen
lasku
sekä
lainakannan
pieneneminen.
Kauden
aikana
lainakannan
keskimääräinen
marginaali
on
pysynyt
lähes
ennallaan.
Korkokulut
laskivat
29,0
%
vuoden
takaiseen
verrattuna
ollen
96,9
(136,5)
milj.
euroa
.
Vertailukauteen
nähden
korkokuluja
pienensi
pääosin
markkinakorkojen
laskun
myötä
pienentyneet
talletuskannan
ja
muun
varainhankinnan
korkokulut
sekä
korkosuojausten
vaikutus.
Yhtiön
asiakkaille
maksamien
talletusten
keskimääräinen
korko
oli
0,69
%
(0,87
%)
kauden
lopussa.
Palkkiotuotot
ja
-kulut,
nettoerä
pysyi
vertailukauden
tasolla
ollen
50,7
(50,7)
milj.
euroa.
Palkkiotuottojen
yhteismäärä
oli
60,8
(61,2)
milj.
euroa.
Korteista
ja
maksuliikenteestä
saadut
palkkiotuotot
yhteensä
olivat
36,8
(37,0)
milj.
euroa.
Rahastopalkkiot
kasvoivat
5,2
%
vuoden
takaiseen
verrattuna
ja
olivat
8,1
(7,7)
milj.
euroa.
Luotonannosta
perittävien
palkkiotuottojen
määrä
pieneni
4,0
%
vertailukauteen
nähden
ja
oli
9,4
(9,8)
milj.
euroa.
Rahoitu
svarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
olivat
kaudella
-4,2
(-4,4)
milj.
euroa.
Raportointikaudella
yhtiö
arvosti
uudelleen
tiettyjen
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
osakkeiden
arvoja,
jonka
seurauksena
yhtiö
kirjasi
3,1
(4,6)
milj.
euron
arvonalennuksen.
Liiketoiminnan
muut
tuotot
olivat
6,3
(10,6)
milj.
euroa.
Liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
sisältyy
raportointikaudella
kirjattu
talletussuojamaksu
0,6
(2,8)
milj.
euroa
sekä
Eurajoen
ja
Liedon
Säästöpankin
liiketoimintakauppojen
yhteydessä
kirjattujen
yhteisvastuuvelkojen
uudelleenarvostuksesta
kirjattu
4,3
(6,6)
milj.
euron
positiivinen
käyvän
arvon
muutos.
Liiketoiminnan
tuotot
13
42,3
M€
71,3
M€
0,6
M€
8,9
M€
1-12/2025
123,1
EUR
milj
.
32,9
M€
62,3
M€
2,8
M€
4,2
M€
8,8
M€
Henkilöstökulut
Liiketoiminnan
muut
kulut
pl.
viranomais-
ja
yritysjärjestelyjen
kulut
Viranomaiskulut
Yritysjärjestelyihin
liittyvät
kulut
Poistot
ja
arvonalentumiset
1-12/2024
111,0
EUR
milj.
Kulut
Liiketoiminnan
kulut
kasvoivat
10,9
%
verrattuna
edellisen
vuoden
vastaavaan
ajankohtaan.
Liiketoiminnan
kulut
yhteensä
olivat
123,1
(111,0
)
milj.
euroa.
Raportointikaudella
riskienhallinnan
kehitystoimenpiteiden
ja
valvojan
antamien
havaintojen
toimenpidekulujen
osuus
sekä
”Noste”
kehityshankkeen
kulut
olivat
yhteensä
8,0
milj.
euroa.
Lisäksi
ohjeiden
vastaisen
toiminnan
selvittämisestä
aiheutuneet
kulut
olivat
3,4
milj.
euroa.
Vertailukaudella
liiketoiminnan
kuluihin
sisältyi
riskienhallinnan
kehityshankkeesta
”Noste”
aiheutuneita
8,3
milj.
euroa
sekä
Handelsbankenilta
hankitun
liiketoiminnan
järjestelystä
aiheutuneita
kuluja
4,2
milj.
euroa
ja
ohjeiden
vastaisen
toiminnan
selvittämisestä
aiheutuneita
kuluja
3,5
milj.
euroa.
Vertailukelpoiset
liiketoiminnan
kulut
olivat
119,6
(103,3)
milj.
euroa.
Vertailukelpoi
sten
liiketoiminnan
kulujen
kasvu
oli
15,7
%.
Henkilöstökulut
kasvoivat
28,5
%
ollen
42,3
(32,9)
milj.
euroa.
Henkilöstökulut
kasvoivat,
kun
loppuvuodesta
2024
osa
Handelsbankenin
henkilöstöstä
siirtyi
liiketoimintakaupan
myötä
yhtiöön
ja
samalla
avattiin
uusia
konttoreita.
Lisäksi
henkilöstökulujen
kasvuun
vaikuttivat
riskienhallinnan
prosessien
ja
organisaation
vahvistaminen.
Henkilöstön
lukumäärä
kauden
lopussa
oli
642
(585),
josta
49
(46)
oli
määräaikaisia.
Liiketoiminnan
muut
kulut
kasvoivat
3,8
%
ollen
71,9
(69,3)
milj.
euroa.
Liiketoiminnan
muut
kulut
-erä
pitää
sisällään
viranomaismaksuja,
toimisto-,
IT-,
edustus-
ja
markkinointikuluja
sekä
omassa
käytössä
olevien
liiketilojen
kustannuksia.
Kulujen
kasvu
vertailukauteen
nähden
johtui
riskienhallinnan
kehitystoimenpiteistä,
valvojan
havaintojen
perusteella
tehdyistä
toimenpiteistä,
hallitun
alasajon
suunnitelman
edistämisestä
sekä
”Noste”
riskienhallintaohjelman
toteutuksesta.
Näistä
kirjattiin
kuluja
yhteensä
11,4
milj.
euroa.
Lisäksi
raportointikaudelle
kirjattiin
3,0
milj.
euron
kuluvaraus,
jolla
varaudutaan
mahdollisiin
Finanssivalvonnan
asettamiin
seuraamuksiin
rahanpesun
ja
terrorismin
rahoittamisen
estämisen
tarkastuksen
loppuraportissa
tunnistettujen
puutteiden
johdosta.
Vertailukaudella
kuluihin
kirjattiin
riskienhallinnan
kehityshankkeiden,
ohjeiden
vastaisen
toiminnan
selvittelystä
sekä
Handelsbankenin
liiketoiminnan
järjestelystä
aiheutuneet
kulut.
Raportointikaudelle
kirjattiin
talletussuojamaksua
yhteensä
0,6
milj.
euroa,
joka
katettiin
vanhan
talletussuojarahaston
palautuksilla.
Yhteensä
viranomaismaksuja
kirjattiin
0,6
(2,8)
milj.
euroa.
Poistot
ja
arvonalentumiset
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
olivat
8,9
(8,8)
milj.
euroa.
Liiketoiminnan
kulut
14
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot
pienenivät
vertailuvuoteen
nähden
ja
olivat
-47,1
milj.
euroa,
kun
vertailukautena
kirjatut
rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot
olivat
-83,4
milj.
euroa.
Raportointikaudelle
ei
tehty
johdon
harkintaan
perustuvia
varauksia.
Vertailukaudelle
kirjattiin
merkittävät
harkinnanvaraiset
varaukset,
yhteensä
64,4
milj.
euroa,
joista
4,9
milj.
euroa
oli
lopullisia
rahoitusvarojen
arvonalentumistappioita.
Varauksien
taustalla
oli
yhtiön
ohjeiden
vastainen
toiminta
ja
sen
aiheuttama
luottoriskiaseman
heikentyminen.
Yhtiö
päivitti
ensimmäisen
ja
viimeisen
neljänneksen
aikana
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
(ECL)
laskentamallia
osana
isompaa
toimenpideohjelmaa
ja
riskienvalvonnan
kehittämistä.
Mallipäivityksen
kokonaisvaikutus
kasvatti
ECL:n
määrää
noin
9,3
milj.
euroa.
Lisäksi
arvonalentumistappioiden
määrään
vaikutti
varausten
kasvattaminen
hallitun
alasajon
portfoliossa.
Mallipäivitykset
huomioiden
hallitun
alasajon
portfoliossa
varaukset
kasvoivat
yhteensä
14,0
milj.
euroa.
Muussa
luottokannassa
arvonalentumistappioiden
määrä
oli
33,1
(19,0)
milj.
euroa.
Arvonalentumistappioiden
määrän
kehitykseen
vaikuttivat
erityisesti
yleinen
heikko
taloustilanne
sekä
ECL-mallin
kasvattama
varaustaso
maksukyvyttömyyden
kestojen
pidentyessä.
Tammi
-joulukuun
aikana
kirjattujen
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
(ECL)
määrä
pieneni
suhteessa
vertailukauteen
ja
oli
41,3
milj.
euroa
kohdistuen
saamisiin
asiakkailta
ja
taseen
ulkopuolisiin
eriin.
Vertailukaudella
odotettavissa
olevat
luottotappiot
olivat
71,2
milj.
euroa.
Toteutuneiden
luottotappioiden
nettomäärä
pieneni
vertailuvuoteen
nähden
ja
oli
tammi-joulukuun
aikana
5,8
(12,2)
milj.
euroa.
Raportointikauden
alussa
Handelsbankenin
liiketoimintakaupan
yhteydessä
yhtiölle
siirtyneen
saatavakan
nan
käyvän
arvon
oikaisu
oli
2,6
milj.
euroa.
Raportointikauden
aikana
yhtiö
on
uudelleen
arvostanut
käyvän
arvon
oikaisun,
mistä
seurasi
yhteensä
2,6
milj.
euron
positiivinen
tulosvaikutteinen
kirjaus.
Raportointikauden
lopussa
Handelsbankenin
saatavakantaan
liittyen
yhtiön
taseessa
ei
ole
käyvän
arvon
oikaisuun
liittyviä
eriä.
15
Tase
Konsernin
taseen
loppusumma
pieneni
3,0
%
vuoden
2025
aikana
7
474,0
(7
709,1)
milj.
euroon.
Lainat
ja
saamiset
Lainat
ja
saamiset
yhteensä
pienenivät
tammi-joulukuussa
11,5
%
ja
olivat
5
810,9
(6
569,4)
milj.
euroa.
Lainat
ja
saamiset
luottolaitoksilta
olivat
kauden
lopussa
103,3
(283,6)
milj.
euroa
ja
lainat
ja
saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
707,6
(6
285,8)
milj.
euroa.
Luottokannan
kehitykseen
vuoden
aikana
vaikuttivat
erityisesti
heikkona
pysytellyt
markkinatilanne,
suunnitelman
mukainen
luopuminen
yksittäisistä
suuremmista
asiakkuuksista
sekä
yhtiön
keskittyminen
Handelsbankenista
siirtyneiden
asiakkuuksien
haltuunottoon.
Luottokanta
(pl.
luottolaitokset)
ennen
odotettavissa
olevia
luottotappioita
pieneni
vuoden
aikana
8,4
%.
Edellisten
12
kuukauden
aikana
myönnettyjen
lainojen
keskimääräinen
koko
oli
noin
109
(117
)
tuhatta
euroa.
Luottokanta
asiakasryhmittäin
(pl.
luottolaitokset),
ennen
odotettavissa
olevia
luottotappioita
Luottosaldo
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Yksityisasiakkaat
3
622
010
3
778
191
Yritysasiakkaat
1
085
896
1
356
416
Asuntoyhteisöt
658
888
712
477
Maatalousasiakkaat
287
363
311
510
Muut
205
757
239
801
Yhteensä
5
859
914
6
398
396
Sijoitusomaisuus
Konsernin
sijoitusomaisuus
pieneni
vertailuvuoteen
nähden
2,5
%
ja
oli
503,3
(516,0)
milj.
euroa.
Sijoitusomaisuuden
hallinnan
ensisijainen
tarkoitus
on
yhtiön
likviditeettiaseman
turvaaminen.
Aineettomat
hyödykkeet
ja
liikearvo
Aineettomia
hyödykkeitä
oli
taseelle
kirjattuna
vuoden
lopussa
24,3
(11,7
)
milj.
euroa
ja
liikearvoa
20,1
(20,1)
milj.
euroa.
Aineettomien
hyödykkeiden
kasvua
selittävät
pääosin
investoinnit
lainaamisen
järjestelmäkehitykseen
sekä
muihin
IT-hankkeisiin.
Velat
luottolaitoksille
ja
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
Velat
luottolaitoksille
ja
yleisölle
ja
julkisyhteisöille,
3
979,1
(4
237,3)
milj.
euroa,
pienenivät
vuoden
aikana
6,1
%.
Erä
muodostuu
pääosin
yleisöltä
vastaanotetuista
talletuksista,
jotka
olivat
joulukuun
lopussa
3
821,6
(3
939,9)
milj.
euroa.
Määräaikaistalletusten
osuus
näistä
oli
16
%
ja
niiden
keskimääräinen
jäljellä
oleva
maturiteetti
noin
kuusi
kuukautta.
Talletuskanta
laski
vuoden
aikana
3,0
%
johtuen
muutoksista
yksittäisten
yritysasiakkaiden
talletuksissa.
Velat
luottolaitoksille
olivat
124,9
(236,6)
milj.
euroa.
Lasku
johtui
pääasiassa
LTRO
-luottojen
erääntymisistä.
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
kasvoivat
kauden
aikana
ja
olivat
2
680,5
(2
665,6)
milj.
euroa.
Kasvua
selittää
joukkovelkakirjalainojen
arvonmuutos.
Toukokuussa
erääntyi
nimellisarvoltaan
200
milj.
euron
joukkovelkakirjalaina
ja
syyskuussa
yhtiö
laski
liikkeeseen
nimellisarvoltaan
200
milj.
euron
vakuudettoman
senior-
ehtoisen
joukkovelkakirjalainan.
Yleiseen
liikkeeseen
laskettujen
velkakirjojen
tarkempi
erittely
on
esitetty
liit
etiedossa
K13.
Kiinteistövakuudellisten
joukkovelkakirjalainojen
vakuutena
oli
lainoja
3
008,0
(3
008,0)
milj.
euroa.
Oma
pääoma
Konsernin
oma
pääoma
,
618,8
(576,1)
milj.
euroa,
kasvoi
kauden
aikana
7,4
%.
Oman
pääoman
muutos
selitt
yy
pääosin
kauden
tuloksella
ja
käyvän
arvon
rahaston
muutoksella.
Omat
osakkeet
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallussa
olevien
omien
osakkeiden
lukumäärä
31.12.2025
oli
132
200
kappale
tta.
Yhtiölle
palautui
maaliskuussa
vastikkeetta
372
kappaletta
yhtiön
osakkeita
osakepalkkiojärjestelmän
2022–2023
ehtojen
mukaisesti.
Toukokuussa
yhtiö
luovutti
4
819
yhtiön
hallussa
ollutta
osaketta
osakepalkkiojärjestelmän
16
2022
–2023
vuoden
2025
palkkioerän
palkkioon
oikeutetuille
henkilöille.
Osakepääoma
31.12.2025
31.12.2024
Osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
(pois
lukien
omat
osakkeet)
33
180
237
33
114
988
Osakkeiden
lukumäärä
kauden
lopussa
(pois
lukien
omat
osakkeet)
33
204
349
33
156
124
Omien
osakkeiden
lukumäärä
132
200
136
647
Osakepääoma
(1
000
euroa)
24
000
24
000
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
Taseen
ulkopuolisiin
sitoumuksiin
kuuluvat
asiakkaan
puolesta
kolmannen
hyväksi
annetut
sitoumukset
ja
asiakkaan
hyväksi
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset.
Asiakkaan
puolesta
kolmannen
hyväksi
annetut
sitoumukset,
26,0
(42,2)
milj.
euroa,
muodostuivat
pääasiassa
pankki-
ja
muista
takauksista.
Erän
pienentyminen
heijastaa
luottokannan
muutosta.
Asiakkaan
hyväksi
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset,
joiden
määrä
joulukuun
lopussa
oli
301,9
(319,4)
milj.
euroa
,
koostuivat
pääasiassa
käyttämättömistä
luottojärjestelyistä.
Talletussuojarahaston
ja
sijoittajien
korvausrahaston
suoja
Talletussuojasta
säädetään
rahoitusvakausviranomaisesta
annetussa
laissa.
Talletussuojasta
vastaava
taho
on
Rahoitusvakausvirasto.
Talletussuojarahaston
varoista
korvataan
tallettajan
korvauskelpoiset
saamiset
enintään
100
000
euroon
asti.
Sijoittajien
korvausrahaston
varoista
korvataan
ei-
ammattimaisten
sijoittajien
saamiset
Oma
Säästöpankki
Oyj:ltä
yhteensä
enintään
20
000
euroon
saakka.
Konsernin
vakavaraisuuden
ja
riskienhallinta
Vakavaraisuudenhallinta
Oma
Säästöpankki
Oyj
on
määritellyt
vakavaraisuuden
hallintaprosessin,
jonka
tavoitteena
on
yhtiön
riskinkantokyvyn
riittävyyden
turvaaminen
suhteessa
toiminnan
kaikkiin
olennaisiin
riskeihin.
Tämän
tavoitteen
saavuttamiseksi
yhtiö
tunnistaa
ja
arvioi
toimintaansa
liittyvät
riskit
kattavasti
ja
mitoittaa
riskinkantokykynsä
vastaamaan
yhtiön
riskien
yhteismäärää.
Vakavaraisuutensa
turvaamiseksi
yhtiö
asettaa
riskiperusteiset
pääomatavoitteet
ja
laatii
pääomasuunnitelman
tavoitteiden
saavuttamiseksi.
Vakavaraisuuden
hallintaprosessin
kautta
määritettävät
sisäiset
pääomatarpeet
perustuvat
vakavaraisuussääntelyn
Pilari
I:n
pääomavaateisiin
ja
sen
ulkopuolisiin
riskeihin,
kuten
taseen
korkoriskiin,
sijoitussalkun
markkinariskiin
ja
liiketoimintariskiin.
Sisäisessä
arviointiprosessissaan
yhtiö
arvioi
pääoman
määrän,
joka
riittää
kattamaan
myös
Pilari
I:n
ulkopuolisista
riskeistä
syntyvät
odottamattomat
tappiot.
Yhtiön
hallitus
vahvistaa
yleiset
vaatimukset
vakavaraisuuden
mittaus-
ja
arviointimenetelmille
sekä
yleiset
periaatteet
vakavaraisuuden
hallintaprosessin
järjestämisestä.
Hallitus
vahvistaa
riskistrategiat
ja
määrittää
tavoitetasot
pääomalle,
joka
kattaa
kaikki
liiketoiminnasta
ja
ulkoisista
toimintaympäristön
muutoksista
aiheutuvat
olennaiset
riskit.
Yhtiö
toimii
strategiansa
mukaisesti
vähittäispankkitoiminnassa.
Toimimalla
vain
tällä
liiketoiminta-alueella
yhtiö
kykenee
pitämään
toimintaansa
sisältyvät
riskit
hallittavina
ja
toiminnan
laatuun
nähden
pieninä.
Yhtiön
vakavaraisuuden
hallinnasta
vastaa
yhtiön
hallitus,
joka
myös
määrittelee
toimintaan
liittyvät
riskirajat.
Hallitus
käy
vuosittain
läpi
yhtiön
vakavaraisuuden
hallintaan
liittyvät
riskit,
pääomasuunnitelman
sekä
riskeille
asetetut
rajat.
Vakavaraisuusasema
ja
omat
varat
Oma
Säästöpankki
-konsernin
vakavaraisuussuhde
(TC)
kasvoi
ja
oli
kauden
lopussa
19,3
(15,6)
%.
Ydinpääomasuhde
(CET1)
oli
18,3
(14,4)
%
ylittäen
7,1
prosenttiyksiköllä
yhtiön
hallituksen
vahvistaman
keskipitkän
aikavälin
taloudellisen
tavoitteen
vähimmäistason
(vähintään
2
prosenttiyksikköä
yli
viranomaisvaateen).
Riskipainotetut
erät
pienenivät
17,9
%
ollen
3
007,9
(3
662,7)
milj.
euroa.
Lasku
johtui
merkittävältä
osin
vastuiden
kokonaismäärän
vähenemisestä
sekä
matalalla
riskipainolla
käsiteltävien
erien
kasvusta.
Lisäksi
vuoden
alusta
voimaan
astuneet
17
CRR3-muutokset
laskivat
riskipainotettuja
eriä.
Erityisesti
operatiivisen
riskin
riskipainotettu
määrä
laski.
Oma
Säästöpankki
-konserni
soveltaa
vakavaraisuuslaskennassa
luottoriskin
laskentaan
standardimenetelmää
ja
operatiivisen
riskin
osalta
uutta
standardi
menetelmää.
Markkinariskin
pääomavaade
lasketaan
yksinkertaistetulla
standardimenetelmällä
valuuttapositiolle.
Yhtiö
ilmoitti
lokakuussa
2025
lakkauttavansa
IRB-lupahakemusprosessinsa.
Katsauskauden
lopussa
konsernin
pääomarakenne
oli
vahva
ja
koostui
suurimmalta
osin
ydinpääomasta
(CET1).
Konsernin
omat
varat
(TC),
581,4
(570,0)
milj.
euroa
,
ylittivät
167,4
milj.
eurolla
omien
varojen
kokonaispääomavaatimu
ksen
414,0
(476,7)
milj.
euroa.
Ohjeellinen
lisäpääomasuositus
huomioiden
omien
varojen
ylijäämä
oli
137,3
milj.
euroa.
Ensisijainen
pääoma
(T1)
551,8
(528,4)
milj.
euroa
oli
kokonaisuudessaan
ydinpääomaa
(CET1)
ja
toissijainen
pääoma
(T2)
29,6
(41,5)
milj.
euroa
koostui
debentuurilainoista.
Omia
varoja
kasvattivat
merkittävimmin
tilikauden
2025
kertyneet
voittovarat,
jotka
on
sisällytetty
ydinpääomaan
Finanssivalvonnan
myöntämällä
luvalla,
sekä
käyvän
arvon
rahaston
muutos.
18
Oma
Säästöpankki
-konsernin
vakavaraisuuslaskennan
pääerät
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Ydinpääoma
ennen
vähennyksiä
601
998
563
444
Vähennykset
ydinpääomasta
-50
159
-35
011
Ydinpääoma
(CET1)
yhteensä
551
839
528
433
Ensisijainen
lisäpääoma
ennen
vähennyksiä
-
-
Vähennykset
ensisijaisesta
lisäpääomasta
-
-
Ensisijainen
lisäpääoma
(AT1)
yhteensä
-
-
Ensisijainen
pääoma
(T1
=
CET1
+
AT1)
yhteensä
551
839
528
433
Toissijainen
pääoma
ennen
vähennyksiä
29
551
41
544
Vähennykset
toissijaisesta
pääomasta
-
-
Toissijainen
pääoma
(T2)
yhteensä
29
551
41
544
Omat
varat
(TC
=
T1
+
T2)
yhteensä
581
389
569
977
Riskipainotetut
erät
Luotto-
ja
vastapuoliriski
2
628
458
3
190
494
Vastuun
arvonoikaisuriski
(CVA)
18
565
57
250
Markkinariski
(valuuttariski)
-
-
Operatiivinen
riski
360
859
414
930
Riskipainotetut
erät
yhteensä
3
007
882
3
662
674
Ydinpääomasuhde
(CET1),
%
18,35
%
14,43
%
Ensisijaisen
pääoman
suhde
(T1),
%
18,35
%
14,43
%
Vakavaraisuussuhde
(TC),
%
19,33
%
15,56
%
Pankkien
kokonaispääomavaatimus
koostuu
Pilari
I
mukaisesta
vähimmäispääomavaatimuksesta
(8,0
%)
sekä
erilaisista
lisäpääomavaatimuksista.
Lisäpääoma-
vaatimuksia
ovat
muun
muassa
luottolaitoslain
mukainen
kiinteä
lisäpääomavaade
(2,5
%),
harkinnanvarainen
Pilari
II
mukainen
SREP-vaade,
muuttuva
lisäpääomavaade
sekä
järjestelmäriskipuskuri.
Finanssivalvonta
päivitti
14.2.2025
Oma
Säästöpankki
Oyj:lle
asettamansa
valvontaviranomaisen
arvioon
perustuvan
SREP-vaateen
2,25
%:iin
(aiemmin
1,5
%).
Vaade
on
voimassa
30.6.2025
alkaen
ja
enintään
30.6.2028
asti.
Riskimittareihin
pohjautuvan
kokonaisarvion
mukaan
perusteita
muuttuvan
lisäpääomavaatimuksen
asettamiselle
ei
ole,
ja
siten
Finanssivalvonta
säilytti
muuttuvan
lisäpääomavaatimuksen
perustasollaan
0
%:ssa.
Finanssivalvonnan
suomalaisille
luottolaitoksille
asettama
järjestelmäriskipuskurivaatimus,
1,0
%,
vahvistaa
pankkisektorin
riskinkantokykyä.
Pääomavaatimusten
lisäksi
Finanssivalvonta
on
asettanut
Oma
Säästöpankki
Oyj:lle
luottolaitostoiminnasta
annetun
lain
nojalla
ohjeellisen
omien
varojen
lisäpääomasuosituksen
1,0
%.
Ydinpääomalla
katettava
ohjeellinen
lisäpääomasuositus
nousee
1,5
%:iin
alkaen
31.3.2026
ja
on
voimassa
toistaiseksi.
19
Konsernin
pääomavaade
31.12.2025
(1
000
euroa)
Lisäpääomavaatimukset
Pääoma
Pilari
I
vähimmäis-
pääomavaade*
Pilari
II
(SREP)
-
vaade*
Kiinteä
lisäpääoma-
vaade
Muuttuva
lisäpääoma-
vaade**
O-SII
Järjestelmäriski-
puskuri
Pääomavaade
yhteensä
CET1
4,50
%
1,27
%
2,50
%
0,01
%
0,00
%
1,00
%
9,28
%
279
123
AT1
1,50
%
0,42
%
1,92
%
57
808
T2
2,00
%
0,56
%
2,56
%
77
077
Yhteensä
8,00
%
2,25
%
2,50
%
0,01
%
0,00
%
1,00
%
13,76
%
414
008
*
AT1
-
ja
T2-pääomavaateet
mahdollista
täyttää
CET1
-pääomalla
**
Konsernin
vastuiden
maantieteellinen
jakauma
huomioiden
Vähimmäisomavaraisuusaste
Oma
Säästöpankki
-konsernin
vähimmäisomavaraisuus-
aste
oli
katsauskauden
lopussa
7,3
(6,8)
%
vakavaraisuusasetuksen
sitovan
vaatimuksen
ollessa
3
%.
Vähimmäisomavaraisuusaste
on
laskettu
voimassa
olevan
sääntelyn
mukaisesti
ja
kuvaa
yhtiön
ensisijaisten
pääomien
suhdetta
kokonaisvastuisiin.
Yhtiö
seuraa
liiallista
velkaantumista
osana
vakavaraisuuden
hallintaprosessia.
Konsernin
vähimmäisomavaraisuus
-
suhdeluvulle
on
asetettu
sisäinen
minimitavoitetaso
osana
kokonaisriskistrategiaan
kuuluvaa
riskibudjetointia.
Osana
jatkuvaa
valvojan
arviointiprosessia
(SREP)
Finanssivalvonta
säilytti
ennallaan
14.2.2025
päätöksellään
Oma
Säästöpankki
Oyj:lle
asetetun
vähimmäisomavaraisuusasteen
lisävaatimuksen
(P2R-LR)
0,25
%.
Vaade
on
voimassa
30.6.2025
alkaen,
kuitenkin
enint
ään
30.6.2028
asti.
P2R-LR-vaatimus
tulee
kattaa
ensisijaisella
pääomalla.
Vähimmäisomavaraisuusaste
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Ensisijainen
pääoma
551
839
528
433
Vastuiden
kokonaismäärä
7
515
757
7
781
871
Vähimmäisomavaraisuusaste,
%
7,34
%
6,79
%
Maksuvalmiusvaatimus
ja
pysyvä
varainhankinta
Konsernin
maksuvalmiusvaatimus
(LCR,
Liquidity
Coverage
Ratio)
parani
merkittävästi
vertailukauteen
nähden
ollen
vuoden
viimeisen
neljänneksen
lopussa
391,1
(231,7)
%,
kun
maksuvalmiusvaatimuksen
vähimmäistaso
on
100
%.
Suomen
taloustilanne
on
näyttänyt
edelleen
haasteelliselta,
vaikka
elpymisen
merkkejä
on
myös
ollut
havaittavissa.
Epävakaasta
geopoliittisesta
tilanteesta
huolimatta
rahoitusmarkkinat
ovat
toimineet
hyvin
ja
aktiivisesti.
Yhtiön
merkittävin
rahoituskeskittymä
vuonna
2026
on
joulukuussa
erääntyvä
600
milj.
euron
vakuudellinen
joukkovelkakirjalaina.
LCR
&
NSFR
31.12.2025
31.12.2024
LCR*
391,1
%
231,7
%
NSFR*
129,6
%
118,1
%
*
Yhtiö
tarkensi
LCR-
ja
NSFR-laskentaa
vuoden
2025
aikana
ja
oikaisi
takautuvasti
31.12.2024
tunnusluvut.
Yhtiö
siirtyi
31.12.2025
alkaen
uuteen
LCR-
ja
NSFR-
raportointijärjestelmään.
Uudella
raportointijärjestelmällä
ei
ole
oikaistu
vertailukauden
31.12.2024
lukuja
ja
ne
eivät
ole
vertailukelpoisia
31.12.2025
tunnuslukujen
kanssa.
Pysyvän
varainhankinnan
tunnusluku
NSFR
(Net
Stable
Funding
Ratio)
oli
kauden
lopussa
129,6
(118,1)
%
tunnusluvun
vähimmäisvaatimuksen
ollessa
100
%.
Yhtiö
täytti
myös
Finanssivalvonnan
asettaman
likviditeetin
lisävaateen
ja
yhtiön
selviytymishorisontti
oli
yli
90
päivää
viimeisen
neljänneksen
lopussa.
Kriisinratkaisusuunnitelma
Euroopan
parlamentin
ja
unionin
direktiivi
2014/59/EU
luottolaitosten
ja
sijoituspalveluyritysten
elvytys-
ja
kriisinratkaisukehyksestä
implementoitiin
Suomessa
1.1.2015
alkaen
(Laki
luottolaitosten
ja
sijoituspalveluyritysten
kriisinratkaisusta).
Kriisinratkaisulain
toteuttamiseksi
perustettiin
Rahoitusvakausvirasto
(Laki
rahoitusvakausvirastosta,
1195/2014),
joka
vahvisti
yhtiölle
kriisinratkaisu-
suunnitelman
ensimmäisen
kerran
joulukuussa
2017.
Rahoitusvakausviraston
Oma
Säästöpankki
Oyj:lle
asettama
kriisinratkaisulain
mukainen
omien
varojen
ja
20
hyväksyttävien
velkojen
vähimmäisvaatimus
(MREL-
vaade)
koostuu
kokonaisriskiin
pohjautuvasta
vaatimuksesta
(9,5
%)
ja
vähimmäisomavaraisuusasteen
laskennassa
käytettävästä
vastuiden
kokonaismäärään
pohjautuvasta
vaatimuksesta
(3,0
%).
Tilanteessa
31.12.202
5
Oma
Säästöpankki
-konserni
täyttää
asetetun
vaateen
omilla
varoilla.
Rahoitusvakausvirasto
asetti
yhtiölle
omien
varojen
ja
hyväksyttävien
velkojen
vähimmäismäärälle
(MREL-
vaatimus)
päivitetyn
tason
21.3.2025
ja
kumosi
tällä
17.4.2024
annetun
päätöksen.
Päivitetyn
MREL-
vaatimuksen
voimaantulo
aikaistuu
vuodella
ja
se
tulee
täyttää
viimeistään
17.4.2026
(aiemmin
17.4.2027).
Päivitetty
MREL-vaatimus
koostuu
kokonaisriskiin
pohjautuvasta
vaatimuksesta,
joka
on
määrältään
20,88
%
(aiemmin
20,88
%)
sekä
vähimmäisomavaraisuusasteen
laskennassa
käytettävän
vastuiden
kokonaismäärään
pohjautuvasta
vaatimuksesta,
joka
on
7,89
%
(aiemmin
7,82
%),
joista
euroiltaan
suurempi
tulee
täyttää
ja
vastaa
siten
kokonaisriskiin
pohjautuvaa
vaatimusta
20,88
%.
Hallituksen
vahvistaman
rahoitussuunnitelman
mukaisesti
yhtiö
valmistautuu
täyttämään
tulevan
MREL-vaateen
jo
ennen
sen
voimaantuloa.
Yhtiö
laski
liikkeeseen
syyskuussa
200
milj.
euron
vakuudettoman
senior-
ehtoisen
joukkovelkakirjalainan.
Liikkeeseenlasku
toteutettiin
rahoitussuunnitelman
mukaisena
ja
sillä
katetaan
huhtikuussa
2026
voimaan
astuva
MREL-vaade.
Yhtiö
täyttää
tulevan
vaateen
31.12.2025
tilanteessa.
MREL-vaade
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Kokonaisriski
(TREA)
3
007
882
3
662
674
josta
MREL-vaade
285
749
347
954
Vähimmäisomavaraisuuden
vastuut
(LRE)
7
515
757
7
781
871
josta
MREL-vaade
225
473
233
456
MREL-vaade
285
749
347
954
Ydinpääoma
(CET1)
551
839
528
433
T2-instrumentit
29
551
41
544
Muut
velat
280
929
169
225
MREL-kelpoiset
varat
yhteensä
862
318
739
202
Riskienhallinta
Riskienhallinnan
tavoitteena
on
varmistaa,
että
yhtiön
liiketoiminnasta
aiheutuvat
riskit
on
tunnistettu,
arvioitu
ja
mitoitettu
hyväksytylle
tasolle,
ja
että
riskejä
valvotaan
ja
ne
ovat
oikeassa
suhteessa
yhtiön
riskinkantokykyyn.
Yhtiön
pääriskilajit
ovat
luottoriski,
operatiivinen
riski,
markkinariski,
korkoriski,
likviditeettiriski
ja
liiketoimintariski.
Jokaiselle
pääriskilajille
on
erilliset
hallituksen
vahvistamat
riskialuekohtaiset
strategiat,
joissa
kuvataan
yhtiön
kannalta
merkittävät
riskit
sekä
määritellään
kyseistä
riskilajia
koskevat
mittarit
ja
niiden
tavoitetasot.
Oma
Säästöpankki
Oyj
noudattaa
tiedonantovelvollisuuttaan
julkistamalla
tilinpäätöksessään
tiedot
riskeistä,
niiden
hallinnasta
ja
vakavaraisuudesta.
Lisäksi
yhtiö
julkaisee
Capital
and
Risk
Management
Report
-dokumentin
tilinpäätöksestä
erillisenä
asiakirjana.
Periaatteet
ja
organisointi
Riskienhallinnalla
tarkoitetaan
liiketoiminnasta
aiheutuvien
sekä
siihen
olennaisesti
liittyvien
riskien
tunnistamista,
arviointia
ja
ohjaamista
hyväksyttävälle
tasolle
ja
että
riskejä
seurataan
osana
päivittäistä
liiketoimintojen
johtamista
.
Riskienhallinnalla
pyritään
vähentämään
ennakoimattomien
tappioiden
todennäköisyyttä
tai
uhkaa
yhtiön
maineelle
sekä
varautumaan
erilaisten
tunnistettujen
riskien
toteutumiseen
ennakoivasti.
Liiketoimintapäätöksissä
huomioidaan
riskienhallintastrategian
mukaiset
linjaukset,
ja
riskejä
seurataan
ja
arvioidaan
osana
päivittäistä
liiketoimintojen
johtamista.
Kunkin
pääriskilajin
komitea
jatkoi
toimintaansa
tilikauden
aikana,
jossa
riskienvalvonta
raportoi
määrämuotoisesti
kontrolleistaan
ja
havainnoistaan
liiketoimintayksiköille,
ja
josta
raportoidaan
riskienhallintastrategiassa
määritellyillä
eskalointimenettelyillä
tarvittaessa
myös
hallitukselle
ja
sisäiselle
tarkastukselle.
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
riskienhallintastrategia
perustuu
hallituksen
yhtiölle
vahvistamaan
liiketoimintastrategiaan.
Riskienhallintastrategiassa
määritellään
yhtiön
riskienhallinnan
järjestäminen
ja
mandaatti
sekä
pääriskilajit,
sekä
määritellään
riskienhallinnan
dokumenttien
suhde
toisiinsa.
Riskienhallintastrategian
mukaisesti
hallitus
vahvistaa
yhtiön
riskinottohalukkuuden,
riskialuekohtaiset
strategiat
sekä
keskeiset
riskienhallinnalliset
periaatteet.
Riskienvalvontatoiminto
raportoi
säännöllisesti
ja
liiketoiminnasta
riippumattomasti
näiden
mukaisesti
yhtiön
liiketoimintayksiköille,
johdolle
ja
21
hallitukselle
yhtiön
riskiasemasta
sekä
tekemistään
havainnoista.
Yhtiö
kohdistaa
liiketoimintastrategiansa
mukaisesti
liiketoimintansa
vähittäispankkitoimintaan.
Yhtiö
määrittelee
riskialuekohtaisissa
strategioissa
tavoitetasot
eri
riskeille,
kuten
keskittymäriskeille,
markkinariskeille
ja
maksuvalmiusriskeille.
Liiketoiminnan
suunnittelu
tehdään
hallituksen
asettamien
tavoite-
ja
riskirajojen
mukaisesti,
ja
ylitystilanteita
varten
on
määritelty
eskalointimenettelyt,
jotka
johtavat
toimenpidesuunnitelmien
tekemiseen
ja
niiden
raportointiin
hallitukselle.
Riskienvalvontatoiminnolla
on
velvollisuus
arvioida
toimenpidesuunnitelmia
ja
raportoida
arviostaan
hallitukselle.
Yhtiö
pitää
vakavaraisuutensa
turvallisella
tasolla
ja
on
määritellyt
vakavaraisuuden
suunnitteluprosessin,
joka
kytkeytyy
liiketoiminnan
suunnitteluun
ja
sen
kautta
tuotettavaan
vakavaraisuusaseman
ennusteeseen.
Yhtiön
vakavaraisuutta
ja
riskinkantokykyä
vahvistetaan
kannattavalla
liiketoiminnalla.
Hallitus
myös
hyväksyy
valtuudet
ja
puitteet
riskinotolle
määrittelemällä
sallitut
riskirajat
luotto-
ja
markkinariskeille.
Valtuuksien
puitteissa
vastuu
päivittäisestä
riskien
seurannasta
ja
valvonnasta
kuuluu
toimivalle
johdolle
ja
riskit
omistaville
liiketoimintayksiköille.
Toimiva
johto
hyödyntää
seurannassaan
järjestelmien
tuottamia
raportteja
eri
riskien
osa-alueilta.
Riskien
raportointiin
ja
seurantaan
tarkoitetut
järjestelmät
sekä
käytännöt
täyttävät
riskienhallinnalle
asetetut
edellytykset
ottaen
huomioon
yhtiön
toiminnan
luonteen
ja
laajuuden,
ja
raportointi
-
ja
seurantajärjestelmien
sekä
erilaisten
riskimittarien
kehittäminen
on
jatkuvaa
toimintaa.
Yhtiöön
on
perustettu
liiketoiminnasta
riippumattomat
toiminnot
varmistamaan
tehokkaan
ja
kattavan
sisäisen
valvonnan
toteutuminen.
Riippumattomat
toiminnot:
●
Riskienvalvontatoiminto
●
Säännösten
noudattamisen
varmistamisesta
vastaava
toiminto
(compliance-toiminto)
●
Sisäisen
tarkastuksen
toiminto
Riskienvalvonnan
ja
compliancen
järjestelyt
Riskienvalvonnasta
ja
säännösten
noudattamisesta
(compliance)
vastaa
toinen
puolustuslinja.
Riskienvalvontatoiminto
ja
compliance-toiminto
toimivat
suoraan
toimitusjohtajan
alaisuudessa.
Riskienvalvontatoiminto
ylläpitää
riskienhallinnan
toimintaperiaatteita
ja
puitteita
sekä
edistää
tervettä
riskikulttuuria
tukemalla
liiketoimintaa
sen
riskienhallinnassa
ja
riskinottohalukkuuden
asettamisessa.
Riippumattoman
riskienvalvonnan
tehtävänä
on
varmistaa
ja
valvoa,
että
yhtiön
riskienhallinta
on
riittävällä
tasolla
suhteessa
yhtiön
liiketoiminnan
laatuun,
laajuuteen,
monimuotoisuuteen
ja
riskeihin,
ja
että
kaikki
uudet
ja
olennaiset,
aikaisemmin
tunnistamattomat
riskit,
tulevat
yhtiön
liiketoimintojen
riskienhallinnan
piiriin.
Tunnistetut
merkittävät
riskit
kuvataan
riskilajikohtaisissa
riskistrategioissa,
joissa
myös
asetetaan
näitä
koskevat
tavoite-
ja
riskitasot.
Merkittäväksi
tunnistetuille
riskeille
on
määritelty
säännöllisiä
kontrolleja,
joita
riskienvalvontatoiminto
suorittaa,
ja
joissa
havaituista
huomioista
raportoidaan
riskilajikohtaisissa
komiteoissa,
sekä
määritellyillä
eskalointimenettelyillä
tarvittaessa
myös
hallitukselle
ja
sisäiselle
tarkastukselle.
Suoritetut
kontrollit
dokumentoidaan
keskitettyyn
riskienvalvonnan
kontrollilokiin.
Compliance-toiminto
varmistaa,
että
yhtiö
noudattaa
kaikessa
toiminnassaan
lakeja,
viranomaismääräyksiä
ja
sisäisiä
ohjeita.
Compliance-toiminto
myös
huolehtii,
että
noudatetut
toimintatavat
ja
yhtiön
sisäiset
ohjeet
on
sovitettu
yhteen
lainsäädännön
sekä
muista
säännöksistä
tulevien
vaatimusten
kanssa.
Compliance-toiminnon
tavoitteena
on
yhtiön
compliance
-kulttuurin
edistäminen.
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
sisäinen
tarkastus
on
riippumatonta
ja
objektiivista
arviointi-
ja
varmistustoimintaa,
jonka
tehtävänä
on
tarkastaa
sisäisen
valvontajärjestelmän,
riskienhallinnan
sekä
johtamis-
ja
hallintoprosessien
riittävyyttä,
toimivuutta
ja
tehokkuutta
pankin
eri
yksiköissä
ja
toiminnoissa.
Sisäinen
tarkastus
arvioi
myös
toiseen
puolustuslinjaan
kuuluvia
riippumattomia
toimintoja.
Sisäinen
tarkastus
tukee
yhtiön
ylintä
johtoa
sekä
organisaatiota
tavoitteiden
saavuttamisessa
tarjoamalla
järjestelmällisen
lähestymistavan
organisaation
22
prosesseihin
ja
tuottamaan
lisäarvoa
Oma
Säästöpankki
Oyj:lle
ja
parantamaan
sen
toimintavarmuutta.
Pilari
III
julkistamisperiaatteet
Oma
Säästöpankki
-konserni
julkaisee
Euroopan
parlamentin
ja
neuvostonasetuksen
(EU)
N:o
575/2013
mukaiset
kahdeksannen
osan
ja
sitä
täydentävän
asetuksen
(EU)
2019/876
mukaiset
tiedot
vakavaraisuudesta
ja
riskienhallinnasta
vuosittain
Capital
and
Risk
Management
Report
-julkaisussaan.
Puolivuosikatsauksen
yhteydessä
julkaistaan
erillisenä
raporttina
Pilari
III
mukaiset
tiedot
olennaisilta
osin.
Yhtiön
riippumattomat
toiminnot
arvioivat
ja
todentavat
julkaistujen
tietojen
asianmukaisuuden.
Yhtiön
hallitus
arvioi
riippumattomien
toimintojen
esityksestä,
antavatko
julkistetut
tiedot
markkinaosapuolille
kattavan
käsityksen
yhtiön
riskiprofiilista.
Varsinaisen
yhtiökokouksen
päätökset
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
varsinainen
yhtiökokous
pidettiin
8.4.2025.
Yhtiökokous
vahvisti
yhtiön
tilikauden
2024
tilinpäätöksen
ja
konsernitilinpäätöksen,
päätti
kannattaa
yhtiön
toimielinten
palkitsemispolitiikkaa
ja
hyväksyi
neuvoa-antavalla
päätöksellä
toimielinten
palkitsemisraportin.
Yhtiökokous
päätti
myöntää
vastuuvapaudenyhtiön
hallituksen
jäsenille
ja
väliaikaisena
toimitusjohtajana
19.6.2024
alkaen
toimineelle
Sarianna
Liirille,
mutta
ei
myöntänyt
vastuuvapautta
yhtiön
toimitusjohtajana
19.6.2024
saakka
toimineelle
Pasi
Sydänlammille.
Taseen
osoittaman
voiton
käyttäminen
ja
osingonmaksu
Yhtiökokous
päätti
hallituksen
ehdotuksen
mukaisesti,
että
tilikaudelta
2024
vahvistetun
taseen
perusteella
yhtiön
voitonjakokelpoisista
varoista
maksetaan
osinkoa
0,36
euroa
osakkeelta.
Osinko
maksettiin
osakkeenomistajille,
jotka
olivat
osingon
täsmäytyspäivänä
10.4.2025
merkitty
Euroclear
Finland
Oy:n
pitämään
yhtiön
osakasluetteloon.
Osinko
maksettiin
Euroclear
Finland
Oy:n
sääntöjen
mukaisesti
17.4.2025.
Hallituksen
jäsenten
palkkiot
Yhtiökokous
päätti
osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan
ehdotuksen
mukaisesti,
että
hallituksen
jäsenille
maksetaan
vuoden
2026
varsinaiseen
yhtiökokoukseen
päättyvältä
toimikaudelta
seuraavat
vuosipalkkiot:
hallituksen
puheenjohtajalle
85
000
euroa
vuodessa,
varapuheenjohtajalle
60
000
euroa
vuodessa
ja
muille
jäsenille
40
000
euroa
vuodessa.
Hallituksen
valiokuntien
puheenjohtajille
maksetaan
vuosipalkkiot
seuraavasti:
palkitsemisvaliokunnan
puheenjohtaja
6
000
euroa,
riskivaliokunnan
puheenjohtaja
9
000
euroa
ja
tarkastusvaliokunnan
puheenjohtaja
9
000
euroa.
Lisäksi
maksetaan
kokouspalkkiota
kustakin
hallituksen
ja
valiokunnan
kokouksesta
1
000
euroa
ja
kustakin
sähköpostikokouksesta
500
euroa.
Hallituksen
vuosipalkkioista
25
prosenttia
maksetaan
markkinoilta
hallituksen
jäsenten
lukuun
hankittavina
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeina.
Osakkeet
hankitaan
markkinoilta
julkisessa
kaupankäynnissä
muodostuvaan
hintaan,
kun
osavuosikatsaus
ajalta
1.1.–31.3.2025
on
julkistettu.
Yhtiö
vastaa
osakkeiden
hankinnasta
aiheutuvista
kuluista
ja
mahdollisesta
varainsiirtoverosta.
Loput
vuosipalkkiosta
maksetaan
rahana,
josta
katetaan
palkkiosta
aiheutuvat
verot.
Lisäksi
Oma
Säästöpankki
Oyj
maksaa
tai
hyvittää
hallituksen
jäsenille
matkakulut
ja
muut
välittömästi
hallitustyöhön
liittyvät
kulut.
Hallituksen
jäsenten
lukumäärä
ja
valitseminen
Yhtiön
hallituksen
jäsenten
lukumääräksi
vahvistettiin
seitsemän.
Hallituksen
jäseniksi
valittiin
uudelleen
Juhana
Brotherus,
Irma
Gillberg-Hjelt,
Aki
Jaskari,
Jaakko
Ossa,
Carl
Pettersson,
Kati
Riikonen
ja
Juha
Volotinen
toimikaudeksi,
joka
päättyy
vuoden
2026
varsinaisen
yhtiökokouksen
päättyessä.
Tilintarkastajan
valitseminen
ja
palkkio
Tilintarkastajaksi
valittiin
jatkamaan
tilintarkastusyhteisö
KPMG
Oy
Ab
toimikaudeksi,
joka
päättyy
vuoden
2026
varsinaiseen
yhtiökokoukseen.
Päävastuullisena
tilintarkastajana
jatkaa
KTM,
KHT
Tuomas
Ilveskoski.
23
Tilintarkastajan
palkkiot
maksetaan
yhtiön
hyväksymän
kohtuullisen
laskun
perusteella.
Kestävyysraportoinnin
varmentajan
valitseminen
ja
palkkio
Kestävyystarkastusyhteisö
KMPG
Oy
Ab
valittiin
yhtiön
kestävyysraportoinnin
varmentajaksi
toimikaudeksi,
joka
päättyy
vuoden
2026
varsinaisen
yhtiökokouksen
päättyessä.
Päävastuullisena
kestävyysraportointitarkastajana
toimii
KHT,
KRT
Tuomas
Ilveskoski.
Kestävyysraportoinnin
varmentajan
palkkiot
maksetaan
yhtiön
hyväksymän
kohtuullisen
laskun
perusteella.
Yhtiöjärjestyksen
muuttaminen
Yhtiökokous
päätti
muuttaa
yhtiön
voimassa
olevaa
yhtiöjärjestystä
hallituksen
esityksen
mukaan
seuraavasti:
●
6
§:ää
muutettiin
poistamalla
nimitystoimikunnan
ehdotusten
antamisen
takarajaa
koskeva
määräys.
●
10
§:ää
täydennettiin
lisäyksellä
koskien
etäkokouksia.
Hallitus
voi
päättää,
että
yhtiökokous
järjestetään
ilman
kokouspaikkaa
siten,
että
osakkeenomistajat
käyttävät
päätösvaltaansa
kokouksen
aikana
täysimääräisesti
ja
ajantasaisesti
tietoliikenneyhteyden
ja
teknisen
apuvälineen
avulla
(etäkokous).
●
12
§:ää
täydennettiin
siten,
että
yhtiökokouksessa
päätetään
kestävyysraportointitarkastajan
palkkiosta
ja
kestävyysraportointitarkastajan
valinnasta.
Osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan
työjärjestyksen
muuttaminen
Yhtiökokous
hyväksyi
nimitystoimikunnan
työjärjestyksen
muutokset.
Nimitystoimikunnan
tulee
antaa
yhtiön
hallitukselle
ehdotuksensa
hallituksen
jäsenistä
ja
näiden
palkkioista
vuosittain
viimeistään
sen
kalenterikuukauden
loppuun
mennessä,
joka
edeltää
varsinaisen
yhtiökokouksen
koolle
kutsumisesta
päättävää
hallituksen
kokousta.
Nimitystoimikunnan
työjärjestykseen
päätettiin
tehdä
lisäys
koskien
hallituksen
jäsenen
yhtäjaksoisen
toimikauden
enimmäisajasta
siten,
että
se
on
yhdenmukainen
luottolaitoksiin
sovellettavan
sääntelyn,
ohjeistusten
ja
kannanottojen,
mukaan
lukien
Euroopan
pankkiviranomaisen
(EBA)
antamien
ohjeiden,
kanssa.
Lisäksi
työjärjestykseen
hyväksyttiin
teknisiä
muutoksia.
Hallituksen
valtuuttaminen
päättämään
osakeannista,
omien
osakkeiden
luovuttamisesta
sekä
osakkeisiin
oikeuttavien
erityisten
oikeuksien
antamisesta
Varsinainen
yhtiökokous
päätti
hallituksen
esityksen
mukaisesti
valtuuttaa
hallituksen
päättämään
yhtiön
osakkeiden
antamisesta
tai
luovuttamisesta,
sekä
osakeyhtiölain
10
luvun
1
§:n
tarkoittamien
osakkeisiin
oikeuttavien
erityisten
oikeuksien
antamisesta
seuraavin
ehdoin:
●
Osakkeet
ja
erityiset
oikeudet
voidaan
antaa
tai
luovuttaa
yhdessä
tai
useammassa
erässä
joko
maksua
vastaan
tai
maksutta.
●
Valtuutuksen
nojalla
annettavien
osakkeiden
lukumäärä,
mukaan
lukien
erityisten
oikeuksien
perusteella
saatavat
osakkeet,
voi
olla
yhteensä
enintään
3
000
000
osaketta,
mikä
vastaa
yhtiökokouksen
päivänä
noin
9
%
yhtiön
kaikista
osakkeista.
●
Hallitus
päättää
kaikista
osakeannin
ja
osakkeisiin
oikeuttavien
erityisten
oikeuksien
antamisen
ehdoista.
Valtuutus
koskee
sekä
uusien
osakkeiden
antamista,
että
omien
osakkeiden
luovuttamista.
Osakeanti
ja
osakkeisiin
oikeuttavien
erityisten
oikeuksien
antaminen
voi
tapahtua
osakkeenomistajien
merkintäetuoikeudesta
poiketen,
jos
siihen
on
yhtiön
kannalta
painava
taloudellinen
syy
(suunnattu
anti).
Suunnattu
osakeanti
voi
olla
maksuton
vain,
jos
siihen
on
yhtiön
kannalta
ja
sen
kaikkien
osakkeenomistajien
etu
huomioon
ottaen
erityisen
painava
taloudellinen
syy.
Valtuutus
on
voimassa
seuraavan
varsinaisen
yhtiökokouksen
päättymiseen
saakka,
kuitenkin
enintään
30.6.2026
asti
ja
kumoaa
aikaisemmat
yhtiökokouksen
antamat
valtuutukset
päättää
osakeannista
sekä
optio-
oikeuksien
ja
muiden
osakkeisiin
oikeuttavien
erityisten
oikeuksien
antamisesta.
24
Hallituksen
valtuuttaminen
päättämään
omien
osakkeiden
hankkimisesta
Yhtiökokous
päätti
hallituksen
esityksen
mukaisesti
valtuuttaa
hallituksen
päättämään
yhtiön
omien
osakkeiden
hankkimisesta
yhtiön
vapaaseen
omaan
pääomaan
kuuluvilla
varoilla
seuraavin
ehdoin:
●
Omia
osakkeita
voidaan
hankkia
enintään
1
000
000
kappaletta,
mikä
vastaa
noin
3
%
yhtiön
kaikista
osakkeista
kokouskutsupäivän
tilanteen
mukaan,
kuitenkin
siten,
että
yhtiön
hallussa
olevien
omien
osakkeiden
lukumäärä
ei
kerrallaan
ylitä
10
%
yhtiön
kaikista
osakkeista.
Tähän
määrään
lasketaan
yhtiöllä
itsellään
ja
sen
tytäryhteisöllä
olevat
omat
osakkeet
osakeyhtiölain
15
luvun
11
§:n
1
momentissa
tarkoitetulla
tavalla.
●
Hallitus
valtuutettiin
päättämään,
miten
omia
osakkeita
hankitaan.
Valtuutus
on
voimassa
seuraavan
varsinaisen
yhtiökokouksen
päättymiseen
saakka,
kuitenkin
enintään
30.6.2026
asti.
25
Hallitus
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitukseen
kuului
kahdeksan
jäsentä
8.4.2025
asti,
jolloin
hallitukseen
nimettiin
seitsemän
jäsentä
.
Hallitus
piti
vuoden
aikana
18
kokousta.
Hallituksen
varsinaiset
jäsenet
vuoden
2025
aikana:
Jaakko
Ossa
puheenjohtaja
23.5.2024
alkaen
ja
jäsen
2023
alkaen
Carl
Pettersson
varapuheenjohtaja
30.1.2025
alkaen
ja
jäsen
1.1.2025
alkaen
Jaana
Sandström
varapuheenjohtaja
10.12.2024
alkaen
30.1.2025
saakka,
jäsen
2019
alkaen
8.4.2025
saakka
Juhana
Brotherus
jäsen
10.12.2024
alkaen
Irma
Gillberg-Hjelt
jäsen
10.12.2024
alkaen
Aki
Jaskari
jäsen
2014
alkaen
Kati
Riikonen
jäsen
10.12.2024
alkaen
Juha
Volotinen
jäsen
10.12.2024
alkaen
Hallinto
ja
henkilöstö
Yhtiön
toimitusjohtajana
aloitti
31.3.2025
ekonomi,
CEFA
Karri
Alameri.
Yhtiön
johtoryhmässä
tapahtui
muutoksia
tilikauden
2025
aikana.
Johtoryhmän
jäseninä
aloittivat
yhtiön
viestintäjohtaja
Pirjetta
Soikkeli,
operatiivinen
johtaja
Kalle
Virtanen
ja
riskienhallintajohtaja
Sasu
Sihvonen
.
Tehtävänsä
jättivät
viestintäjohtaja
Minna
Sillanpää,
riskienhallintajohtaja
Pekka
Pykäri
ja
palveluverkostosta
vastaava
johtaja
Markus
Souru.
Oma
Säästöpankki
Oyj
-konsernin
palveluksessa
oli
vuoden
2025
aikana
keskimäärin
642
henkilöä.
Yhtiön
tavoitteena
on
toimia
vastuullisena
työnantajana
ja
varmistaa,
että
jokaisella
työntekijällä
on
selkeä
tehtävänkuva
ja
rooli
organisaatiossa.
Yhtiö
pyrkii
tarjoamaan
monipuolisia
ja
merkityksellisiä
työtehtäviä,
jotka
tukevat
sekä
yksilön
työhyvinvointia
ja
ammatillista
kehittymistä
että
yhtiön
liiketoimintastrategian
mukaisten
tavoitteiden
saavuttamista.
Yhtiö
panostaa
laajasti
henkilöstön
osaamisen
ja
kyvykkyyksien
kehittämiseen
tarjoamalla
monipuolisia
oppimismahdollisuuksia
sekä
tukemalla
ammatillista
kehittymistä.
Säännölliset
koulutustilaisuudet,
webinaarit
ja
verkkokoulutukset
tarjoavat
joustavat
ja
ajankohtaiset
tavat
syventää
osaamista
ja
henkilöstön
asiantuntijuutta
vahvistaen
samalla
yhtiön
kilpailukykyä.
Yhtiön
koko
henkilöstön
käytössä
olevaa
oppimisalusta
OmaAkatemiaa
on
kehitetty
koulutussisältöjen
osalta
vuoden
2025
aikana.
OmaAkatemiassa
ylläpidetään
sääntelyn
edellyttämiä
vuosittaisia
pakollisen
koulutusvaateen
kursseja
ja
tenttejä,
tämän
lisäksi
oppimisalusta
mahdollistaa
jatkuvan
ammatillisen
kehittymisen
joustavasti
oman
työtehtävän
ja
mielenkiinnon
mukaisesti.
Henkilöstötyytyväisyys
on
yksi
yhtiön
keskeisimmistä
toiminnan
ja
menestyksen
mittareista.
Henkilöstötyytyväisyyttä
mitataan
vuosittain
henkilöstökyselyllä.
Yhtiön
henkilöstö
on
marraskuussa
2025
toteutetun
henkilöstökyselyn
perusteella
yleisesti
tyytyväinen
yhtiöön
työnantajana,
omaan
työtehtäväänsä
sekä
esihenkilötyöhön.
Kokonaistyytyväisyys
pysyi
henkilöstökyselyn
perusteella
erinomaisella
tasolla
ollen
4,2/5,
haastavasta
vuodesta
huolimatta.
Henkilöstö
on
kyselyn
tulosten
perusteella
hyvin
sitoutunutta
yhtiön
toimintaan
ja
valtaosa
henkilöstöstä
omistaa
yhtiön
osakkeita.
Yhtiön
hallinnointi
-
ja
ohjausjärjestelmä
Yhtiön
hallinnointi-
ja
ohjausjärjestelmän
periaatteet
on
kuvattu
erillisessä
hallituksen
hyväksymässä
dokumentissa
Selvitys
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallinto-
ja
ohjausjärjestelmästä,
joka
o
n
nähtävillä
yhtiön
verkkosivuilta.
Yhtiön
hallituksella
on
palkitsemisvaliokunta.
Palkitsemisvaliokunnan
muodostavat
vähintään
kolme
jäsentä,
jotka
hallitus
valitsee
keskuudestaan
tarvittaessa,
mutta
kuitenkin
vähintään
vuosittain.
Hallitus
määrittelee
palkitsemisvaliokunnan
tehtävät
vahvistamassaan
palkitsemisvaliokunnan
työjärjestyksessä.
Palkitsemisvaliokunta
kokoontui
seitsemän
kertaa
tilikauden
2025
aikana
.
Yhtiön
hallituksella
on
tarkastusvaliokunta.
Tarkastusvaliokunnan
muodostavat
kolmesta
neljään
jäsentä,
jotka
hallitus
valitsee
keskuudestaan
tarvittaessa,
mutta
kuitenkin
vähintään
vuosittain.
Hallitus
määrittelee
tarkastusvaliokunnan
tehtävät
vahvistamassaan
tarkastusvaliokunnan
työjärjestyksessä.
26
Tarkastusvaliokunta
kokoontui
tilikauden
aikana
seitsemän
kertaa.
Yhtiön
hallituksen
riskivaliokunta
perustettiin
30.1.2025.
Riskivaliokunnan
muodostavat
kolmesta
neljään
jäsentä,
jotka
hallitus
valitsee
keskuudestaan
tarvittaessa
,
mutta
kuitenkin
vähintään
vuosittain.
Jäsenistä
enemmistön
on
oltava
yhtiöstä
riippumattomia.
Hallitus
määrittelee
riskivaliokunnan
tehtävät
vahvistamassaan
riskivaliokunnan
työjärjestyksessä.
Riskivaliokunta
kokoontui
tilikauden
aikana
kymmenen
kertaa.
Palkitsemisjärjestelmät
Yhtiö
noudattaa
palkitsemisessa
yhtiökokouksen
vahvistamaa
palkitsemispolitiikkaa.
Palkitsemispolitiikka
sisältää
yleiset
suuntaviivat
ja
puitteet
yhtiön
hallituksen
ja
toimitusjohtajan
palkitsemiselle.
Palkitsemispolitiikka
on
julkaistu
yhtiön
verkkosivuilla.
Yhtiö
noudattaa
luottolaitostoiminnasta
annetun
lain
8
luvun
palkitsemisjärjestelmiä
koskevia
vaatimuksia.
Yhtiön
hallitus
on
hyväksynyt
palkitsemisjärjestelmien
yleiset
periaatteet
sekä
valvoo
ja
arvioi
niiden
toimivuutta
ja
noudattamista
säännöllisesti.
Palkitsemisjärjestelmä
on
yhtiön
liiketoimintastrategian,
tavoitteiden
ja
arvojen
mukainen
ja
se
vastaa
yhtiön
pitkän
aikavälin
etua.
Palkitsemisjärjestelmän
tavoitteena
on
tukea
yhtiön
strategisten
ja
operatiivisten
tavoitteiden
saavuttamista
kannustamalla
ja
sitouttamalla
henkilöstöä.
Palkitsemisella
vaikutetaan
myös
työtyytyväisyyteen,
työhyvinvointiin
ja
sitoutumiseen.
Palkitsemisjärjestelmä
on
sopusoinnussa
yhtiön
hyvän
ja
tehokkaan
riskienhallinnan
ja
riskinkantokyvyn
kanssa
sekä
edistää
sitä.
Yksi
yhtiön
palkitsemisjärjestelmän
osa
on
henkilöstörahasto.
Henkilöstörahastolla
tarkoitetaan
yhtiön
henkilöstön
omistamaa
ja
hallitsemaa
rahastoa,
jonka
tarkoitus
on
yhtiön
sille
suorittamien
tulos-
ja
voittopalkkioerien
ja
muiden
henkilöstörahastolain
mukaisten
varojen
hallinta.
Henkilöstörahaston
tarkoituksena
on
palkita
koko
henkilöstöä
yhteisten,
liiketoimintastrategiaa
tukevien
tavoitteiden
saavuttamisesta
sekä
parantaa
yhtiön
tuottavuutta
ja
kilpailukykyä.
Lisäksi
henkilöstörahasto
edistää
työnantajan
ja
henkilöstön
välistä
yhteistoimintaa
sekä
henkilöstön
taloudellista
osallistumista.
Yhtiön
hallitus
päättää
vuosittain
henkilöstörahastoon
jaettavissa
olevan
voittopalkkioerän
sekä
sen
jakamisen
perusteena
olevat
tavoitteet.
Lisäksi
henkilöstöllä
on
mahdollisuus
rahastoida
yhtiön
tulospalkkiomallin
mukaiset
tulospalkkiot
osittain
tai
kokonaisuudessaan
henkilöstörahastoon.
Henkilöstörahaston
jäseneksi
tulevat
kaikki
6
kuukautta
työsuhteessa
olleet
omasäästöpankkilaiset
pois
lukien
toimitusjohtaja
ja
johtoryhmän
jäsenet.
Henkilöstörahaston
säännöt
määrittävät
sen,
miten
henkilöstörahasto
jakaa
voittopalkkion
edelleen
jäsenilleen.
Henkilöstörahaston
toimintaa
säätelee
henkilöstörahastolaki.
Yhtiöllä
on
koko
henkilöstöä
koskeva
osakesäästöohjelma
”OmaOsake
-ohjelma”.
Osakesäästöohjelma
on
koko
henkilökunnalle
suunnattu
avoin
ja
vapaaehtoinen
ohjelma.
Ohjelmassa
osallistuja
säästää
osan
kuukausipalkastaan
12
kuukauden
säästöjakson
aikana.
Kertyneillä
säästöillä
hankitaan
ohjelman
ehtojen
mukaisesti
yhtiön
osakkeita
kahdesti
vuodessa
suunnatulla
annilla,
omistusoikeus
osakkeisiin
muodostuu
heti
luovutuksesta.
Säästösummalla
hankitaan
yhtiön
osakkeita,
joiden
omistusoikeus
on
heti
osallistujalla.
Säästöjaksoa
seuraa
2
vuoden
pituinen
ns.
omistusjakso
ja
omistusjakson
päätyttyä
yhtiö
maksaa
osallistujille
lisäosakkeita.
Lisäosakkeiden
ansainnan
edellytyksenä
on
voimassa
oleva
työsuhde
sekä
säästöosakkeiden
omistus,
osa
lisäosakkeista
luovutetaan
suoriteperusteisesti.
Suoritusmittari
tukee
yhtiön
yrityskulttuuria
ja
johtamismallia.
Yhtiön
hallitus
päätti
28.2.2025
uuden
OmaOsake
2025–2028
kauden
käynnistämisestä.
Yhtiöllä
on
johdolle
ja
avainhenkilöille
suunnattu
osakepohjainen
kannustinjärjestelmä.
Osakepalkkiojärjestelmän
tarkoituksena
on
yhdistää
omistajien
ja
avainhenkilöiden
tavoitteet
yhtiön
arvon
nostamiseksi
pitkällä
aikavälillä
sekä
sitouttaa
avainhenkilöt
toteuttamaan
yhtiön
strategiaa,
tavoitteita
ja
yhtiön
pitkän
aikavälin
etua
ja
tarjota
heille
kilpailukykyinen
yhtiön
osakkeiden
ansaintaan
perustuva
kannustinjärjestelmä.
Osakepalkkiojärjestelmä
on
voimassa
toistaiseksi
ja
hallitus
päättää
aina
erikseen
ansaintajaksojen
alkamisesta,
niiden
osallistujista,
allokaatioista
ja
kriteereistä.
Yhtiön
hallitus
päätti
helmikuussa
2024
perustaa
osakepalkkiojärjestelmään
uuden
ansaintajakson
ajalle
2024
–2025.
Kyseessä
on
yksi
kahden
vuoden
mittainen
ansaintajakso
ajalla
1.1.2024–31.12.2025.
Ansaintajakson
27
2024
–2025
kohderyhmään
kuuluu
noin
45
avainhenkilöä,
mukaan
lukien
yhtiön
toimitusjohtaja
ja
johtoryhmän
jäsenet.
Ansaintajakson
mahdollinen
palkkio
perustuu
lähtökohtaisesti
vertailukelpoiseen
kulu
-tuottosuhteeseen,
asiakas-
ja
henkilöstötyytyväisyyteen
sekä
luottokannan
laatuun.
Palkkio
maksetaan
osittain
yhtiön
osakkeina
ja
osittain
rahana.
Rahaosuudella
pyritään
kattamaan
palkkiosta
osallistujalle
aiheutuvia
veroja
ja
lakisääteisiä
sosiaalivakuutusmaksuja.
Jos
osallistujan
työ-
tai
toimisuhde
päättyy
ennen
palkkion
maksamista,
palkkiota
ei
pääsääntöisesti
makseta.
Palkkion
määrää
voidaan
alentaa
riskiperusteisten
korjausten
vuoksi.
Ansaintajaksolta
maksettavat
palkkiot
vastaavat
yhteensä
enintään
noin
405
000
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeen
arvoa
sisältäen
myös
rahana
maksettavan
osuuden.
Ansaintajakson
mahdolliset
palkkiot
maksetaan
finanssialaa
koskevan
lainsäädännön
mukaan
viivästetysti
siten,
että
palkkiot
maksetaan
osallistujille
ansaintajakson
päättymisen
jälkeen
noin
neljän
vuoden
kuluessa
viidessä
erässä.
Palkkioiden
maksamista
seuraa
yhden
vuoden
mittainen
odotusaika,
jolloin
osallistuja
ei
voi
luovuttaa
palkkiona
maksettuja
osakkeita.
Yhtiön
hallitus
vahvisti
helmikuussa
2024
osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän
2022–2023
ansaintajakson
218
293
osaketta
maksuun
sisältäen
rahana
maksettavan
osuuden.
Osakepalkkiot
maksetaan
finanssialaa
koskevan
lainsäädännön
mukaisesti
viivästetysti
noin
viiden
vuoden
kuluessa
kuudessa
erässä.
Yhtiön
hallitus
vahvisti
helmikuussa
2025
osakepohjaisesta
kauden
2022
–2023
kannustinjärjestelmästä
9
355
osaketta
maksuun
sisältäen
rahana
maksettavan
osuuden.
Järjestelmän
kohderyhmään
kuului
19
henkilöä
kauden
päättyessä.
Helmikuussa
2020
perustetussa
osakepalkkiojärjestelmässä
(2020–2021)
oli
yksi
kahden
vuoden
mittainen
ansaintajakso.
Tilikaudella
ei
maksettu
ohjelmakauden
2020–2021
osakeosuuksia.
Järjestelmän
kohderyhmään
kuului
4
avainhenkilöä
kauden
päättyessä.
Tilikaudelle
kohdistuvat
palkat
ja
palkkiot
on
esitetty
tilinpäätöksen
liitetiedossa
K21
Henkilöstökulut
ja
osakepohjaiset
kannustinjärjestelmät
liitetiedossa
K32
Osakeperusteiset
kannustinjärjestelmät.
Yhtiö
julkaisee
palkitsemisraportin
tilinpäätöksen
yhteydessä.
Tilintarkastajat
Yhtiön
tilintarkastajana
on
29.3.2019
alkaen
toiminut
tilintarkastusyhteisö
KPMG
Oy
Ab.
Päävastuullisena
tilintarkastajana
tilikaudella
on
toiminut
KTM,
KHT
Tuomas
Ilveskoski.
Yhtiön
kestävyysraportoinnin
varmentajana
on
26.3.2024
alkaen
toiminut
KPMG
Oy
Ab.
Vastuullisuus
Tehokkaat
toimet
vastuullisen
liiketoiminnan
kehittämiseksi
edellyttävät
ympäristöön,
yhteiskuntaan
ja
hallintotapaan
kytkeytyvien
olennaisten
kestävyysvaikutusten,
-riskien
ja
-mahdollisuuksien
tunnistamista.
Yhtiö
raportoi
olennaisista
kestävyysaiheista
osana
hallituksen
toimintakertomusta
EU:n
kestävyysraportointidirektiivin
(CSRD)
vaatimusten
mukaisesti
noudattaen
ESRS-standardissa
määritettyjä
kestävyystietoja.
Hallitus
allekirjoittaa
kestävyysraportin.
Raportointivelvoite
on
koskenut
yhtiötä
vuodesta
2024
alkaen.
Yhtiö
on
raportoinut
vastuullisuudesta
vuodesta
2019
lähtien
ja
seurannut
määriteltyjen
vastuullisuusteemojen
tavoitteiden
toteutumista
vuosittain
vastuullisuusraportin
avulla.
Oma
Säästöpankki
Oyj
on
vuodesta
2019
lähtien
tukenut
kaikkia
17
YK:n
kestävän
kehityksen
tavoitetta,
joista
on
tunnistettu
viisi
olennaisinta,
joita
yhtiö
voi
omalla
toiminnallaan
erityisesti
edistää.
Vuonna
2020
raportoinnin
sisältö
laajentui
ja
mukaan
tuli
ympäristövaikutusten
tarkastelu
hiilijalanjäljen
kautta
GHG
Protocol
-standardin
mukaisesti.
Vuosina
2022–2023
vastuullisuusohjelma
ja
-
raportti
on
laadittu
GRI-standardien
periaatteiden
mukaisesti.
Vuodesta
2024
yhtiö
on
raportoinut
CSRD:n
vaatimusten
mukaisesti
noudattaen
ESRS-standardeja.
Samalla
kasvihuonekaasupäästöjen
laskennassa
alettiin
käyttämään
PCAF:n
mukaista
investointien
luokittelua
ja
päästölaskentamenetelmää
ESRS-standardin
velvoitteen
mukaisesti.
Aineettomat
voimavarat
Yhtiön
keskeiset
aineettomat
voimavarat
ovat
sen
henkilöstö,
henkilökohtaiseen
palveluun
perustuva
liiketoimintamalli
ja
yhtiön
maine.
Niiden
liikearvoa
tuottavista
ominaisuuksista
ja
siitä,
miten
yrityksen
liiketoiminta
perustuu
niihin,
kerrotaan
lisää
yhtiön
kestävyysraportilla.
28
Tilinpäätöspäivän
jälkeiset
tapahtumat
Kasvun
strategia
Yhtiön
hallitus
hyväksyi
tammikuussa
2026
yhtiön
strategian
ja
taloudelliset
tavoitteet
kaudelle
2026–2029.
Strategian
ytimessä
on
lupaus
tarjota
asiakkaille
Suomen
henkilökohtaisinta
ja
sujuvinta
pankkipalvelua
kaikissa
kohtaamisissa.
Henkilökohtaisuus
nähdään
kilpailuetuna,
joka
erottaa
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
muista
toimijoista
ja
tukee
kasvua
valituissa
asiakassegmenteissä.
Yhtiö
keskittyy
henkilöasiakkaisiin
ja
pk-yrityssektoriin.
Uudet
taloudelliset
tavoitteet
kaudelle
2026
–2029
ovat:
●
Vertailukelpoinen
oman
pääoman
tuotto
(ROE):
yli
14
%
●
Vertailukelpoinen
kulu-tuottosuhde:
alle
50
%
●
Palkkiotuottojen
kasvu
vuosittain:
yli
10
%
●
Suositteluindeksi
(NPS):
yli
50
●
Ydinpääomasuhde
(CET1):
vähintään
2
prosenttiyksikköä
yli
viranomaisvaateen
Lisäksi
yhtiö
päivitti
osinkopolitiikkaa.
Yhtiön
tavoitteena
on
maksaa
tasaista
ja
kasvavaa
osinkoa
vähintään
30
%
tilikauden
nettotuloksesta.
Yhtiöllä
on
valmiudet
lisäosingon
maksamiseen.
Finanssivalvonnan
käynnistämä
kuulemismenettely
Yhtiö
tiedotti
helmikuussa
2025,
että
Finanssivalvonta
on
käynnistänyt
kuulemismenettelyn
koskien
mahdollisten
hallinnollisten
seuraamusten
määräämistä
yhtiölle.
Yhtiö
tiedotti
toukokuussa
2024
Finanssivalvonnan
tehneen
yhtiöön
liittyvistä
epäillyistä
arvopaperimarkkinarikoksista
esitutkintapyynnön
ja
samaan
aikaan
selvittävän
tarvetta
määrätä
yhtiölle
hallinnollisia
seuraamuksia.
Joulukuussa
2025
yhtiö
tiedotti,
että
arvopaperimarkkinarikoksiin
liittyvä
esitutkinta
ja
syyteharkinta
ovat
päättyneet
ja
että
yhtiöön
ei
ole
kohdistettu
rangaistusvaatimuksia
asiassa.
Finanssivalvonta
on
ilmoittanut
käynnistäneensä
hallintolain
mukaisen
kuulemismenettelyn
koskien
mahdollisten
hallinnollisten
seuraamusten
määräämistä
yhtiölle.
Finanssivalvonta
on
varannut
yhtiölle
tilaisuuden
lausua
asiasta
ennen
sen
ratkaisemista.
Yhtiö
tiedottaa
erikseen
Finanssivalvonnan
päätöksestä
ja
sen
mahdollisista
vaikutuksista
yhtiöön,
kun
Finanssivalvonta
on
antanut
asiasta
päätöksen.
Ulkona
olevien
katettujen
joukkovelkakirjalainojen
takaisinosto
ja
mitätöinti
Yhtiö
tiedotti
helmikuussa
2026
ostaneensa
takaisin
ja
mitätöineensä
ulkona
olevia,
vuonna
2026
erääntyviä
katettuja
joukkovelkakirjalainojaan
nimellisarvoltaan
yhteensä
50
000
000
euroa.
Takaisinostot
laskevat
yhtiön
korkokustannuksia
ja
rahoitusriskiä
sekä
vahvistavat
rahoitusrakennetta.
Joukkovelkakirjalainan
(ISIN
FI4000522974)
maksamatta
oleva
summa
on
hankittujen
joukkovelkakirjalainojen
mitätöinnin
jälkeen
550
000
000
euroa.
Muita
raportointikauden
päättymisen
jälkeisiä
tapahtumia,
jotka
edellyttäisivät
lisätietojen
esittämistä
tai
jotka
olennaisesti
vaikuttaisivat
yhtiön
taloudelliseen
asemaan,
ei
ole
tiedossa.
Näkymät
tilikaudelle
2026
Yhtiön
liiketoiminnan
näkymiin
tilikaudella
2026
vaikuttaa
asuntomarkkinoiden
yleinen
tilanne
sekä
markkinatilanteen
vaikutus
erityisesti
pk-yritysten
investointihalukkuuteen.
Markkinakorkojen
laskun
ja
luottokannan
muutosten
myötä
korkokate
laskee
edelliseen
tilikauteen
nähden.
Strategiansa
mukaisesti
yhtiö
panostaa
laaja-alaiseen
ansaintaan
ja
palkkiotuottojen
kasvuun.
Kulurakenteen
kasvu
on
taittunut
ja
yhtiö
odottaa
vuodelle
2026
vakaata
kulukehitystä.
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappioiden
yhtiö
arvioi
jäävän
edellistä
tilikautta
matalammalle
tasolle.
Oma
Säästöpankki
Oyj
antaa
tulosohjeistuksen
vuodelle
2026
vertailukelpoisen
tuloksen
ennen
veroja
osalta.
Tulosohjeistus
perustuu
koko
vuoden
ennusteeseen,
jossa
on
otettu
huomioon
vallitseva
markkina-
ja
liiketoimintatilanne.
Arviot
perustuvat
johdon
näkemykseen
konsernin
liiketoiminnan
kehityksestä.
Arvioimme
konsernin
tilikauden
2026
vertailukelpoisen
tuloksen
ennen
veroja
laskevan
hieman
vertailukaudesta
(vertailukelpoinen
tulos
ennen
veroja
tilikaudella
2025
oli
56,9
milj.
euroa).
29
Osingonjakopolitiikka
Yhtiön
tavoitteena
on
maksaa
tasaista
ja
kasvavaa
osinkoa,
vähintään
30
prosenttia
nettotuloksesta.
Yhtiön
hallitus
arvioi
jaettavan
osingon
tai
pääomanpalautuksen
ja
yhtiön
vakavaraisuusvaatimusten
ja
-tavoitteen
edellyttämän
omien
varojen
määrän
välisen
tasapainon
vuosittain
sekä
tekee
tämän
arvion
perusteella
esityksen
jaettavan
osingon
tai
pääomanpalautuksen
määrästä.
Yhtiöllä
on
valmiudet
lisäosingon
maksamiseen.
Hallituksen
voitonjakoehdotus
yhtiökokoukselle
Hallitus
ehdottaa
yhtiökokoukselle
tammikuussa
2026
päivitetyn
osinkopolitiikan
mukaista
osinkoa.
Hallitus
ehdottaa,
että
vuodelta
2025
vahvistettavan
tilinpäätöksen
perusteella
emoyhtiön
voitonjakokelpoisista
varoista
maksetaan
varsinaista
osinkoa
0,36
euroa
ja
0,14
euroa
lisäosinkoa,
eli
yhteensä
0,50
euroa,
jokaiselta
vuodelta
2025
osinkoon
oikeuttavalta
osakkeelta.
Lisäosinkoa
ehdotetaan
maksettavaksi
osinkopolitiikan
mukaisesti
yhtiön
vahvan
taloudellisen
aseman
ja
merkittävästi
vahvistuneiden
pääomapuskureiden
johdosta.
Varsinaisen
ja
lisäosingon
täsmäytyspäivä
olisi
20.4.2026
ja
maksupäivä
27.4.2026.
Yhtiön
taloudellisessa
asemassa
ei
tilikauden
jälkeen
ole
tapahtunut
olennaisia
muutoksia.
Yhtiön
maksuvalmius
on
hyvä,
eikä
ehdotettu
voitonjako
vaaranna
hallituksen
näkemyksen
mukaan
yhtiön
maksukykyä.
Yhtiökokous
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
varsinainen
yhtiökokous
pidetään
16.4.2026.
Hallitus
kutsuu
yhtiökokouksen
koolle
erikseen.
30
Kestävyysraportti
Yleiset
tiedot
ESRS
2
Yleiset
tiedot
33
Laatimisperusteet
33
BP-1
–
Kestävyysraportin
yleiset
laatimisperusteet
33
BP-2
–
Tiettyjä
olosuhteita
koskevat
tiedot
33
Hallinto
34
GOV-1
–
Hallinto
-,
johto
-
ja
valvontaelinten
rooli
34
GOV-2
–
Yrityksen
hallinto-,
johto-
ja
valvontaelimille
toimitettavat
tiedot
ja
niiden
käsittelemät
kestävyysseikat
37
GOV-3
–
Kestävyyteen
liittyvän
suorituskyvyn
sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin
38
GOV-4
–
Selvitys
kestävyyttä
koskevasta
due
diligence
-prosessista
38
GOV-5
–
Riskienhallinta
ja
sisäinen
valvonta
kestävyysraportoinnin
osalta
39
Strategia
39
SBM-1
–
Strategia,
liiketoimintamalli
ja
arvoketju
39
SBM-2
–
Sidosryhmien
edut
ja
näkemykset
42
SBM-3
–
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
43
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
44
IRO-1
–
Kuvaus
olennaisten
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
tunnistamis-
ja
arviointiprosesseista
44
IRO-2
–
Yrityksen
kestävyysraporteissa
huomioon
otetut
ESRS-standardien
tiedonantovaatimukset
47
Ympäristötiedot
EU-taksonomia
50
0.
Yhteenveto
keskeisistä
tulosindikaattoreista,
jotka
luottolaitosten
on
ilmoitettava
luokitusjärjestelmäasetuksen
8
artiklan
mukaisesti
51
1.
GAR-osuuden
laskennassa
käytettävät
omaisuuserät
52
2.
GAR-osuutta
koskevat
alakohtaiset
tiedot
64
3.
Lainakannan
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
66
4.
Lainavirran
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
74
5.
Taseen
ulkopuolisia
vastuita
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
78
Lomake
1.
Ydinvoimaan
ja
fossiilisiin
kaasuihin
liittyvät
toiminnot
80
Lomake
2.
Luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(nimittäjä)
81
Lomake
3.
Luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(osoittaja)
83
Lomake
4.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset,
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
85
Lomake
5.
Luokitusjärjestelmään
kelpaamattomat
taloudelliset
toiminnot
87
31
E1
Ilmastonmuutos
88
Ilmastonmuutokseen
liittyvät
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
88
Strategia
88
E1-1
–
Ilmastonmuutoksen
hillintää
koskeva
siirtymäsuunnitelma
88
ESRS
2
SBM-3:een
liittyvä
tiedonantovaatimus
–
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
88
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
89
E1-2
–
Ilmastonmuutoksen
hillintään
ja
siihen
sopeutumiseen
liittyvät
toimintaperiaatteet
89
E1-3
–
Ilmastonmuutosta
koskeviin
toimintaperiaatteisiin
liittyvät
toimet
ja
resurssit
90
Mittarit
ja
tavoitteet
90
E1-4
–
Ilmastonmuutoksen
hillintään
ja
siihen
sopeutumiseen
liittyvät
tavoitteet
90
E1-5
–
Energiankulutus
ja
energialähteiden
yhdistelmä
90
E1-6
–
Kasvihuonekaasujen
scope
1-,
scope
2-
ja
scope
3
-bruttopäästöt
ja
kokonaispäästöt
91
E1-7
–
Päästöhyvityksillä
rahoitettavat
kasvihuonekaasujen
poistot
ja
kasvihuonekaasupäästöjen
hillintähankkeet
99
E1-8
–
Sisäinen
hiilen
hinnoittelu
99
Yhteiskunnalliset
tiedot
S1
Oma
työvoima
100
Omaan
työvoimaan
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
100
Strategia
100
ESRS
2
SBM-3:een
liittyvä
julkistamisvaatimus
–
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
100
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
101
S1-1
–
Omaan
työvoimaan
liittyvät
toimintaperiaatteet
101
S1-2
–
Prosessit,
jotka
koskevat
yhteydenpitoa
vaikutuksista
omien
työntekijöiden
ja
heidän
edustajiensa
kanssa
102
S1-3
–
Prosessit
kielteisten
vaikutusten
korjaamiseksi
ja
kanavat
omille
työntekijöille
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
103
S1-4
–
Toimien
toteuttaminen
omaan
työvoimaan
kohdistuvien
olennaisten
vaikutusten
suhteen
ja
toimintatavat
omaan
työvoimaan
liittyvien
olennaisten
riskien
vähentämiseksi
ja
olennaisten
mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi
sekä
kyseisten
toimien
vaikuttavuus
104
Mittarit
ja
tavoitteet
105
S1-5
–
Tavoitteet,
jotka
liittyvät
olennaisten
kielteisten
vaikutusten
hallintaan,
myönteisten
vaikutusten
edistämiseen
sekä
olennaisten
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
105
S1-6
–
Yrityksen
työsuhteisten
työntekijöiden
ominaisuudet
106
S1-9
–
Monimuotoisuuden
mittarit
107
S1-10
–
Riittävä
palkka
107
S1-11
–
Sosiaalinen
suojelu
107
S1-12
–
Vammaiset
henkilöt
107
32
S1-13
–
Koulutusta
ja
taitojen
kehittämistä
koskevat
mittarit
107
S1-14
–
Terveyttä
ja
turvallisuutta
koskevat
mittarit
108
S1-15
–
Työ
-
ja
yksityiselämän
tasapainoa
koskevat
mittarit
108
S1-16
–
Ansiotuloa
koskevat
mittarit
(palkkaero
ja
kokonaisansiot)
108
S1-17
–
Tapaukset,
valitukset
ja
vakavat
ihmisoikeusvaikutukset
109
S4
Kuluttajat
ja
loppukäyttäjät
110
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
110
Strategia
110
ESRS
2
SBM-3:een
liittyvä
julkistamisvaatimus
–
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
110
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
111
S4-1
–
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
toimintaperiaatteet
111
S4-2
–
Prosessit,
jotka
koskevat
yhteydenpitoa
kuluttajien
ja
loppukäyttäjien
kanssa
111
S4-3
–
Prosessit
kielteisten
vaikutusten
korjaamiseksi
ja
kanavat
kuluttajille
ja
loppukäyttäjille
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
112
S4-4
–
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
kohdistuviin
olennaisiin
riskeihin
liittyviin
toimiin
ryhtyminen
ja
lähestymistavat
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
kohdistuvien
olennaisten
riskien
hallitsemiseksi
ja
olennaisten
mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi
sekä
kyseisten
toimien
tehokkuus
113
Mittarit
ja
tavoitteet
114
S4-5
–
Olennaisten
kielteisten
vaikutusten
hallintaan,
myönteisten
vaikutusten
edistämiseen
ja
olennaisten
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
liittyvät
tavoitteet
114
Hallintotapatiedot
G1
Liiketoiminnan
harjoittaminen
115
Liiketoiminnan
harjoittamiseen
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
115
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
115
G1-1
–
Yrityskulttuuri
ja
liiketoiminnan
harjoittamista
koskevat
toimintaperiaatteet
115
G1-3
–
Korruption
ja
lahjonnan
ehkäiseminen
ja
havaitseminen
116
Mittarit
ja
tavoitteet
117
G1-4
–
Vahvistetut
korruptio-
tai
lahjontatapaukset
117
33
Yleiset
tiedot
ESRS
2
Yleiset
tiedot
Laatimisperusteet
Kestävyysraportin
yleiset
laatimisperusteet
(BP-1)
Oma
Säästöpankki
Oyj
on
suomalainen
julkinen
osakeyhtiö,
jonka
kotipaikka
on
Seinäjoki
ja
pääkonttori
Lappeenrannassa,
Valtakatu
32,
53100
Lappeenranta.
Oma
Säästöpankki
-konserni
muodostuu
seuraavasti:
Tytäryritys
●
Koy
Lappeenrannan
Säästökeskus,
omistusosuus
100
%
Osakkuusyritykset
●
GT
Invest
Oy,
omistusosuus
48,7
%
●
City
Kauppapaikat
Oy,
omistusosuus
45,3
%
Yhteisyritykset
●
Figure
Taloushallinto
Oy,
omistusosuus
25
%
●
Deleway
Projects
Oy,
omistusosuus
49
%
●
SAV
-Rahoitus
Oyj,
omistusosuus
48,2
%
Yhteiset
toiminnot
●
Asunto
Oy
Seinäjoen
Oma
Säästöpankin
talo,
omistusosuus
30,5
%
Kestävyysraportin
konsolidointi
on
sama
kuin
tilinpäätöksessä.
Päästölaskennassa
huomioidaan
lisäksi
operatiivinen
määräysvalta
ja
yhteisten
toimintojen
päästöt
omistusosuuden
suhteessa.
Emoyhtiöllä
ei
ole
operatiivista
määräysvaltaa
konsernin
muissa
yhtiöissä
kuin
tytäryhtiössä,
jolloin
muut
yhtiöt
huomioidaan
kestävyysraportissa
ja
päästölaskennassa
osana
arvoketjua.
Kestävyysraportti
sisältää
tiedot
olennaisista
vaikutuksista,
riskeistä
ja
mahdollisuuksista,
jotka
voivat
syntyä
yhtiön
omasta
toiminnasta
tai
arvoketjun
alku-
tai
loppupäästä.
Kestävyysraportti
on
laadittu
noudattaen
Suomen
kirjanpitolain
7
lukua
ja
ESRS-
kestävyysraportointistandardeja
(EU)
2023/2772
sekä
taksonomia
-asetuksen
8
artiklaa
(EU)
2020/852.
Kestävyysraportin
raportointikausi
on
yhdenmukainen
tilinpäätöksen
raportointikauden
kanssa.
Raportoidut
taloudelliset
tunnusluvut
perustuvat
tilintarkastettuun
tietoon.
Yhtiö
ei
ole
jättänyt
raportoimatta
henkiseen
omaisuuteen,
taitotietoon
tai
innovoinnin
tuloksiin
liittyviä
tietoja
tai
käyttänyt
poikkeusta
jättää
pois
tietoja,
jotka
koskevat
käynnissä
olevaa
kehitystä
tai
neuvottelua.
Tiettyjä
olosuhteita
koskevat
tiedot
(BP-2)
Päästölaskennassa
käytetään
GHG-protokollaa
ja
rahoitusalalle
yhtenäistä
päästölaskentamenetelmää
Partnership
for
Carbon
Accounting
Financials
(PCAF).
Yhtiö
pyrkii
jatkuvasti
kehittämään
päästölaskennassa
käytettävää
dataa
ja
laskentamenetelmiä.
Tarvittaessa
vertailukausien
tiedot
oikaistaan,
jotta
niiden
vertailukelpoisuus
raportointikausien
välillä
säilyy.
Eri
päästökategorioiden
laskentaperiaatteet
ja
estimointi
kuvataan
osiossa
E1-6.
Yhtiö
hyödyntää
siirtymäsäännöstä
ja
jättää
raportoimatta
tiedonantovaatimuksessa
E1-9
esitetyt
tiedot
olennaisten
fyysisten
ja
siirtymäriskien
ja
mahdollisten
ilmastoon
liittyvien
mahdollisuuksien
ennakoidut
taloudelliset
vaikutukset.
Yhtiö
ei
myöskään
raportoi
ESRS
2
SBM-3
48
kohdan
e
alakohdassa
vaadittuja
ennakoituja
taloudellisia
vaikutuksia
yleisen
siirtymäsäännöksen
nojalla.
Yhtiö
hyödyntää
yleistä
arvoketjua
koskevaa
siirtymäsäännöstä
ja
jättää
raportoimatta
E1
AR
46
j-alakohdassa
tarkoitetut
arvoketjun
alku-
ja
loppupäässä
esiintyvät
biogeeniset
hiilidioksidipäästöt,
koska
tähän
liittyviä
tietoja
ei
ole
yhtiön
saatavilla.
Mahdolliset
muutokset
edellisiin
raportointikausiin
verrattuna
tai
mahdolliset
aiempien
raportointikausien
olennaiset
virheet
raportoidaan
niiden
tietojen
yhteydessä,
joihin
ne
viittaavat.
34
Hallinto
Hallinto-,
johto
-
ja
valvontaelinten
rooli
(GOV
-1)
Yhtiössä
hallinto,
johtaminen
ja
valvonta
jakautuvat
yhtiökokouksen,
hallituksen
ja
toimitusjohtajan
kesken.
Sisäisestä
tarkastuksesta
vastaa
hallituksen
alainen
sisäinen
tarkastus
ja
ulkoisesta
taloudellisen
raportoinnin
tarkastuksesta
vastaavat
tilintarkastajat.
Operatiivista
liiketoimintaa
toteuttaa
toimitusjohtaja
konsernin
johtoryhmän
avulla.
Yhtiökokous
Yhtiön
ylin
päätöksentekoelin
on
yhtiökokous.
Varsinaisessa
yhtiökokouksessa
päätetään
muun
muassa
hallitusten
jäsenten
sekä
tilintarkastajan
ja
kestävyysraportoinnin
varmentajan
valinnasta,
näille
maksettavien
palkkioiden
määrästä,
tilinpäätöksen
ja
konsernitilinpäätöksen
vahvistamisesta,
vastuuvapauden
myöntämisestä
hallituksen
jäsenille
ja
toimitusjohtajalle
sekä
taseen
osoittaman
voiton
käyttämisestä
.
Osakkeenomistajien
nimitystoimikunta.
Yhtiön
viidellä
suurimmalla
osakkeenomistajalla
on
kullakin
oikeus
nimittää
yksi
edustaja
osakkeenomistajien
nimitystoimikuntaan,
jonka
tehtävänä
on
valmistella
hallituksen
jäsenten
valintaa
ja
palkitsemista
koskevat
esitykset
seuraavaa
varsinaista
yhtiökokousta
ja
tarvittaessa
ylimääräistä
yhtiökokousta
varten.
Hallituksen
puheenjohtaja
toimii
koollekutsujana
ja
osallistuu
nimitystoimikunnan
kokouksiin
asiantuntijana.
Hallitus
Hallitus
edustaa
yhtiötä
sekä
huolehtii
yhtiön
hallinnosta
ja
toiminnan
luotettavasta
ja
asianmukaisesta
järjestämisestä.
Yhtiöjärjestyksen
mukaan
yhtiön
hallitukseen
kuuluu
vähintään
viisi
ja
enintään
kahdeksan
varsinaista
jäsentä
ja
enintään
kaksi
varajäsentä.
Hallituksen
jäseniä
raportointikauden
päättyessä
ovat
●
Jaakko
Ossa,
puheenjohtaja
●
Carl
Pettersson,
varapuheenjohtaja
●
Juhana
Brotherus
●
Irma
Gillberg-Hjelt
●
Aki
Jaskari
●
Kati
Riikonen
●
Juha
Volotinen
Yhtiön
hallituksen
monimuotoisuutta
koskevien
periaatteiden
mukaisesti
hallituksen
jäseniä
valittaessa
35
huomioidaan
monimuotoisuus
ja
noudatetaan
yhdenvertaisten
mahdollisuuksien
periaatetta.
Monimuotoisuutta
ylläpidetään
ja
kehitetään
varmistamalla
valittavien
henkilöiden
monipuolinen
osaaminen
ja
kokemus,
alueellinen
edustavuus
sekä
sukupuolten
ja
eri
ikäryhmien
riittävä
edustus.
Hallituksen
jäsenistä
71
%
on
miehiä
ja
29
%
on
naisia.
Hallituksen
arvion
mukaan
kaikki
yhtiön
hallituksen
jäsenet
olivat
riippumattomia
yhtiön
merkittävistä
osakkeenomistajista.
Aki
Jaskari
on
toiminut
yhtiön
hallituksen
jäsenenä
vuodesta
2014.
Yhtiö
noudattaa
luottolaitoksena
Euroopan
pankkiviranomaisen
ohjeistusta
EBA/GL/2021/05,
jonka
mukaan
hallituksen
jäsenen
riippumattomuuden
enimmäiskesto
on
12
vuotta.
Kukaan
hallituksen
jäsenistä
ei
ole
eikä
ole
ollut
yhtiön
työntekijä.
Hallituksen
jäsenten
ja
johtoryhmän
jäsenten
välillä
ei
ole
perhesuhteita
.
Yhtiön
tietojen
mukaan
hallituksen
jäsenillä,
johtoryhmän
jäsenillä
tai
toimitusjohtajalla
ei
ole
eturistiriitoja
heidän
yhtiöön
liittyvien
tehtäviensä,
muiden
tehtäviensä
tai
heidän
yksityisten
etujensa
välillä.
Hallitus
valvoo,
että
yhtiöllä
on
liiketoimintastrategiat,
toimintaperiaatteet
ja
asianmukainen
organisaatiorakenne
sekä
valtuusjärjestelmä
ja
että
yhtiön
toimivaan
johtoon
kuuluvat
ovat
ammattitaitoisia,
luotettavia
ja
tehtäviinsä
soveltuvia.
Hallituksen
tulee
huolehtia
siitä,
että
yhtiöllä
on
riittävät
riskienhallintajärjestelmät
ja
varmistua,
että
liiketoimintaan
liittyvät
riskit
tunnistetaan
ja
arvioidaan.
Hallituksen
tulee
hyväksyä
riskinottoperiaatteet,
määritellä
ne
toimintatavat,
joilla
riskejä
rajoitetaan
ja
valvoa
niiden
noudattamista.
Hallituksen
tulee
varmistua
siitä,
että
sisäinen
valvonta
ja
sisäinen
tarkastus
ovat
asianmukaisesti
järjestetty.
Hallitus
on
vastuussa
siitä,
että
kestävyysaiheisiin
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
otetaan
huomioon
yhtiön
strategiassa.
Hallitus
hyväksyy
kestävyysseikkoihin
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
hallintaan
liittyvät
toimet
sekä
valvoo
niissä
edistymistä
kestävyysraportin
kautta.
Yhtiön
hallituksen
jäsenet
ja
toimivaan
johtoon
kuuluvat
täyttävät
luottolaitostoiminnasta
annetun
lain
7
luvun
4
§:n
johdon
luotettavuus-
ja
pätevyysvaatimukset.
Hallituksen
jäsenillä
tulee
olla
sellainen
yhtiön
liiketoiminta
-alan
yleinen
tuntemus
kuin
yhtiön
toiminnan
laatuun
ja
laajuuteen
katsoen
on
tarpeen.
Hallituksen
jäsenen
tulee
perehtyä
yhtiötä
ja
sen
toimialaa
koskevaan
sääntelyyn,
yhtiön
toimintaan
ja
siihen
liittyviin
riskeihin,
organisaatioon
sekä
markkinoihin,
joilla
yhtiö
toimii,
sekä
jatkuvasti
ylläpitää
tietojaan.
Hallituksen
perustyöskentely
on
kollektiivista,
jossa
korostuvat
kunkin
hallitusjäsenen
erityisosaamisalueet.
Jäsenten
osaaminen
huomioidaan
puheenjohtajan,
varapuheenjohtajan
sekä
valiokuntien
jäsenten
valinnassa.
Hallituksen
ja
tarkastusvaliokunnan
jäsenillä
on
oltava
riittävä
kestävyysaiheisiin
liittyvä
osaaminen
voidakseen
toimia
tehtävissään.
Hallituksen
jäsenten
perehdytyspaketti
on
suunniteltu
Euroopan
pankkiviranomaisen
(EBA)
ohjeistukseen
perustuen,
jonka
tarkoituksena
on
muun
muassa
varmistaa,
että
hallituksen
jäsenellä
on
riittävä
taito
osallistua
yhtiön
hallituksen
työskentelyyn,
ymmärrys
finanssialan
säännöksistä
sekä
yhtiön
strategiasta,
organisaatiorakenteesta
ja
sen
toiminnasta
sekä
riittävän
syvällinen
ymmärrys
roolistaan
ja
vastuustaan
yhtiön
hallituksen
jäsenenä.
Perehdytyksellä
varmistetaan
hallituksen
jäsenen
liiketoiminnallinen
osaaminen
ja
kyky
toimia
täysipainoisena
hallituksen
jäsenenä.
Hallitus,
sen
valiokunnat
ja
johtoryhmä
voivat
tarvittaessa
käyttää
apunaan
ulkopuolista
osaamista
kestävyysaiheisiin
liittyen,
josta
päätetään
tilanne-
ja
projektikohtaisesti.
Raportointikauden
aikana
hallitus
ja
johtoryhmä
ovat
osallistuneet
ulkopuolisen
järjestämään
koulutukseen
Euroopan
pankkiviranomaisen
julkaisemasta
ESG-riskien
hallinnan
ohjeistuksesta
(EBA/GL/2025/01).
Johtoryhmää
on
koulutettu
sisäisesti
kestävyysraportoinnista
ja
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnista.
Hallituksen
valiokunnat
Hallituksen
valiokunnat
avustavat
hallitusta
toimimalla
valmistelevana
toimielimenä
hallitustason
päätöksille
sekä
käsittelemällä
tiettyjä
asioita
itsenäisesti.
Valiokuntien
tehtävät
määritellään
hallituksen
hyväksymissä
valiokuntien
työjärjestyksissä.
Tarkastusvaliokunta
avustaa
hallitusta
taloudellisen
raportoinnin
ja
tilintarkastuksen
sekä
kestävyysraportoinnin
ja
sen
varmentamisen
seuraamisessa,
valvomisessa
ja
valmistelussa.
Valiokuntatyöskentelyssä
tarkastusvaliokunta
on
kestävyysraportoinnin
pääasiallinen
sidosryhmä.
Kestävyysraportointiin
liittyen
tarkastusvaliokunnan
tehtäviin
kuuluu
valmistella
kestävyysraportoinnin
laatimisperusteet
ja
käsitellä
kestävyysraportti
ennen
36
hallituksen
hyväksymiskokousta.
Tarkastusvaliokunta
käsittelee
myös
kestävyysraportoinnin
varmentajan
raportit,
sisäisen
tarkastuksen
vuosisuunnitelman
kestävyysraportoinnin
osalta,
kestävyysraportointia
käsittelevät
sisäisen
tarkastuksen,
compliance-toiminnon
ja
riskienvalvonnan
tarkastusraportit
sekä
sisäisen
tarkastuksen
vuosiselvityksen
kestävyysraportoinnin
varmentajan
riippumattomuudesta.
Tarkastusvaliokunta
käsittelee
selvityksen
kestävyysraportointipalkkioista
ja
tarkastusyhteisön
muista
palveluista
ja
palkkioista
sekä
valmistelee
kestävyysraportoinnin
varmentajan
valitsemisen
hallitukselle
esiteltäväksi
ja
yhtiökokoukselle
päätettäväksi.
Tarkastusvaliokunta
voi
käyttää
valmistelussa
apunaan
tai
kuulla
kokouksissaan
yhtiön
toimivaa
johtoa,
toimihenkilöitä,
sisäisen
tarkastuksen
edustajaa,
yhtiön
tilintarkastajaa
tai
yhtiön
kestävyysraportoinnin
varmentajaa.
Tarkastusvaliokunta
käy
myös
kahdenkeskistä
keskustelua
sisäisen
tarkastuksen
johtajan
kanssa.
Jos
tarkastusvaliokunta
käyttää
tehtäviensä
hoitamisen
apuna
ulkopuolista
neuvonantajaa,
valiokunta
huolehtii
siitä,
ettei
neuvonantaja
toimi
myös
toimivan
johdon
neuvonantajana
tavalla,
joka
voi
synnyttää
eturistiriidan.
Tarkastusvaliokunnan
jäseniä
ovat
Carl
Pettersson
(pj),
Irma
Gillberg-Hjelt
ja
Kati
Riikonen.
Tarkastusvaliokunnan
jäsenistä
67
%
on
naisia
ja
33
%
miehiä.
Riskivaliokunta
avustaa
hallitusta
riskistrategiaa
ja
riskinottoa
koskevissa
asioissa
sekä
sen
valvomisessa,
että
toimiva
johto
noudattaa
hallituksen
päättämää
riskistrategiaa.
ESG-riskit
ovat
muiden
riskien
ohella
mukana
riskikartoitusprosessissa
ja
siten
osana
riskivaliokunnan
valmistelutyötä.
Riskivaliokunnan
jäseniä
ovat
Irma
Gillberg-Hjelt
(pj),
Aki
Jaskari
ja
Juha
Volotinen.
Riskivaliokunnan
jäsenistä
33
%
on
naisia
ja
67
%
miehiä.
Palkitsemisvaliokunnan
tehtäviin
kuuluvat
toimitusjohtajan
ja
muun
johdon
palkkauksen
ja
muiden
taloudellisten
etuuksien
valmistelu,
yhtiön
palkitsemisjärjestelmiä
koskevien
asioiden
valmistelu,
palkitsemisen
arviointi
sekä
huolehtiminen
palkitsemisjärjestelmien
tarkoituksenmukaisuudesta,
palkka-
ja
palkkioselvitykseen
liittyviin
kysymyksiin
vastaaminen
yhtiökokouksessa
sekä
muun
henkilöstön
palkitsemisen
ja
organisaation
kehittäminen.
Palkitsemisvaliokunnan
jäseniä
ovat
Juhana
Brotherus
(pj),
Jaakko
Ossa
ja
Aki
Jaskari.
Palkitsemisvaliokunnan
jäsenistä
100
%
on
miehiä.
Toimitusjohtaja
ja
johtoryhmä
Toimitusjohtaja
johtaa
ja
kehittää
yhtiön
liiketoimintaa
ja
vastaa
operatiivisesta
hallinnosta
hallituksen
antamien
ohjeiden
mukaisesti.
Hän
esittelee
ja
raportoi
hallitukselle.
Toimitusjohtaja
hoitaa
yhtiön
juoksevaa
hallintoa
hallituksen
antamien
määräysten
mukaisesti
ja
vastaa
siitä,
että
yhtiön
kirjanpito
on
lain
mukainen
ja
varainhoito
luotettavalla
tavalla
järjestetty.
Yhtiön
toimitusjohtajan
valitsee
hallitus.
Johtoryhmän
tehtävänä
on
avustaa
toimitusjohtajaa.
Johtoryhmään
kuuluvat
toimitusjohtaja
ja
muut
hallituksen
nimittämät
jäsenet.
Johtoryhmä
valmistelee
strategian,
johtaa
sen
toteutusta
ja
varmistaa
sääntelyn,
riskienhallinnan
ja
sisäisen
valvonnan
toimivuuden.
Lisäksi
se
vastaa
talouden
suunnittelusta,
pääomarakenteesta
ja
keskeisistä
henkilöstöasioista.
Johtoryhmä
kokoontuu
pääsääntöisesti
viikoittain.
Johtoryhmällä
ei
ole
muodollista
yhtiöoikeudellista
asemaa.
Johtoryhmän
jäsenet
ovat
liiketoimintojen
ja
tukitoimintojen
johtajia
sekä
riskienhallintajohtaja.
Raportointijakson
2025
päättyessä
johtoryhmän
jäseniä
olivat:
●
Karri
Alameri,
toimitusjohtaja
●
Sarianna
Liiri,
varatoimitusjohtaja
ja
talousjohtaja
●
Sasu
Sihvonen,
riskienhallintajohtaja
●
Ville
Rissanen,
digitaalisten
palveluiden
johtaja
●
Hanna
Sirkiä,
lakiasiainjohtaja
●
Pirjetta
Soikkeli,
viestintäjohtaja
●
Kalle
Virtanen,
operatiivinen
johtaja
Johtoryhmän
jäsenistä
43
%
on
naisia
ja
57
%
on
miehiä.
Lisäksi
vuonna
2025
johtoryhmässä
toimi
henkilöstön
keskuudestaan
valitsema
edustaja
Santeri
Nieminen,
joka
toimii
johtoryhmän
edustuksensa
lisäksi
yhtiössä
yrityspankin
juristina
ja
luottoanalyytikkona.
Johtoryhmän
jäsenillä
tulee
olla
hyvä
perehtyneisyys
ja
osaaminen
yhtiön
toimialasta
sekä
pörssiyhtiön
johtamisesta
ja
kehittämisestä.
Hallitus
vahvistaa
säännöllisesti
johtoryhmän
toimenkuvan
ja
tehtävät,
jolla
varmistutaan
siitä,
että
yhtiöllä
on
laaja
osaaminen
ja
kyvykkyys
huolehtia
toiminnan
johtamisesta
ja
kehittämisestä.
Johtoryhmän
jäsenet
vastaavat
37
vaikutuksista,
riskeistä
ja
mahdollisuuksista
omilla
vastuualueillaan
ja
valvovat
niihin
liittyvien
tavoitteiden
ja
mittareiden
asettamista.
Johtoryhmä
vie
vaikutuksien,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
liittyvät
toimintaperiaatteet
operatiiviseen
käytäntöön.
Liiketoiminnoista
riippumattomat
toiminnot
Liiketoiminnoista
riippumattomat
toiminnot
on
järjestetty
varmistamaan
tehokas
ja
kattava
riskien
hallinta
ja
sisäinen
valvonta
seuraavasti:
●
riskienvalvonnan
toiminto
(independent
risk
control
function)
●
säännösten
noudattamisen
varmistamisesta
vastaava
toiminto
(compliance
function)
●
sisäisen
tarkastuksen
toiminto
(internal
audit
function)
Yhtiön
hallitus
on
nimennyt
näihin
toimintoihin
vastaavat
henkilöt.
Hallitus
on
näin
varmistunut
siitä,
että
riskienvalvonnan
toiminnolla,
compliance-toiminnolla
ja
sisäisen
tarkastuksen
toiminnolla
on
yhtiön
toiminnan
laatuun,
laajuuteen
ja
monimuotoisuuteen
nähden
riittävät
ja
ammattitaitoiset
henkilövoimavarat.
Sisäisellä
valvonnalla
pyritään
varmistamaan,
että
riskienhallinta
on
eri
osa-alueilla
jatkuvasti
riittävää,
ja
että
säännösten
noudattaminen
ja
riskitietoisuus
heijastuvat
kaikkeen
päätöksentekoon.
Tämä
kuuluu
osaksi
yrityskulttuuria
ja
vastuullista
toimintaa.
Sisäinen
valvonta
ulottuu
myös
liiketapaohjeen
mukaisen
toiminnan
varmistamiseen.
Hallituksella
on
kokonaisvastuu
sisäisen
valvonnan
järjestämisestä
ja
hallitus
arvioi
sisäisen
valvonnan
toimivuutta
ja
tehokkuutta
säännöllisesti
compliance-toiminnon,
riippumattoman
riskienvalvontatoiminnon
sekä
sisäisen
tarkastuksen
raportointiin
perustuen.
Sisäinen
tarkastus
on
liiketoiminnoista
riippumatonta
ja
objektiivista
arviointi-
ja
varmistustoimintaa,
jonka
tehtävänä
on
tarkastaa
sisäisen
valvonnan
riittävyyttä,
toimivuutta
ja
tehokkuutta.
Hallitus
päättää
vuosittain
sisäisen
tarkastuksen
toiminnan
periaatteista
sekä
tarkastussuunnitelmasta.
Sisäinen
tarkastus
raportoi
vähintään
vuosittain
ja
tarvittaessa
useammin
tärkeimmistä
havainnoistaan,
toimenpiteiden
seurannasta
sekä
tarkastussuunnitelman
toteutumisesta
suoraan
hallitukselle.
Riskienvalvonta
on
olennainen
osa
sisäistä
valvontaa.
Toiminnon
tehtävänä
on
varmistaa,
että
yhtiön
liiketoiminnasta
aiheutuvat
merkittävät
riskit
tunnistetaan,
arvioidaan
ja
mitataan
ja
että
riskejä
seurataan
osana
päivittäistä
liiketoimintojen
johtamista.
Hallitus
vahvistaa
toiminnon
toimintaperiaatteet
vuosittain
ja
toiminto
raportoi
hallitukselle
ja
toimivalle
johdolle
toiminnastaan
säännöllisesti.
Riskienvalvonnan
menettelytapoja
ylläpidetään
ja
kehitetään
sen
varmistamiseksi,
että
myös
kaikki
uudet
ja
olennaiset,
mutta
aikaisemmin
tunnistamattomat
riskit
tulevat
riskienvalvonnan
piiriin.
Compliance
eli
säännösten
noudattamisen
varmistamisesta
vastaava
toiminto
avustaa
hallitusta
ja
toimivaa
johtoa
säännösten
noudattamattomuuteen
liittyvän
riskin
hallinnassa.
Hallitus
on
vahvistanut
toiminnon
tavoitteet
ja
tehtävät
hyväksymällä
toiminnon
toimintaperiaatteet
ja
vahvistamalla
vuosittain
toiminnon
vuosisuunnitelman.
Compliance-toiminto
valvoo
ja
säännöllisesti
arvioi
kaikkien
liiketoiminta-alueiden
osalta
niiden
toimenpiteiden
ja
menettelytapojen
riittävyyttä
ja
tehokkuutta,
joiden
avulla
yhtiö
varmistaa
säännösten
noudattamisen.
Toiminto
arvioi
säännösten
noudattamisessa
esiintyneiden
puutteiden
korjaamiseksi
tehtyjen
toimenpiteiden
riittävyyttä
ja
tehokkuutta
ja
asiakkaiden
tasapuolisen
kohtelun
toteutumista.
Toiminto
toimii
yhteistyössä
sisäisen
tarkastuksen
ja
riskienhallinnan
arviointitoiminnon
kanssa
sekä
valvoo
sisäisen
tarkastuksen
tekemien
havaintojen
ja
suositusten
toteutumista.
Compliance-toiminto
raportoi
hallitukselle
havainnoistaan
puolivuosittain.
Yrityksen
hallinto
-,
johto
-
ja
valvontaelimille
toimitettavat
tiedot
ja
niiden
käsittelemät
kestävyysseikat
(GOV
-2)
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arviointia
päivitetään
säännöllisesti.
Kaikki
olennaiseksi
tunnistetut
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
hallintaan
asetetut
tavoitteet
ja
mittarit
käsitellään
johtoryhmässä,
tarkastusvaliokunnassa
ja
hallituksessa.
Toimintaperiaatteiden
osalta
päätösvaltainen
toimielin
määräytyy
dokumentin
hierarkiatason
mukaisesti.
Hallitustason
dokumentit
käsitellään
aina
ensin
johtoryhmässä,
joka
siirtää
dokumentin
sen
sisällöstä
ja
esittelystä
riippuen
valiokunnan
tai
hallituksen
käsiteltäväksi.
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallitsemiseksi
asetettujen
tavoitteiden,
mittareiden,
38
toimintaperiaatteiden
ja
toimien
tehokkuutta
seurataan
vuosittain
kestävyysraportilla
sekä
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
yhteydessä.
Kestävyysraportointia
käsittelevät
sisäisen
tarkastuksen,
compliance-toiminnon
ja
riskienvalvonnan
tarkastusraportit
käsitellään
tarkastusvaliokunnassa.
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
tunnistaminen
ja
niistä
raportoiminen
tarjoaa
hallitukselle
mahdollisuuden
huomioida
ne
strategian
valvonnassa
ja
kehittämisessä.
Muiden
riskien
ohella
ESG-riskit
ovat
osana
riskikartoitusprosessia,
jonka
tulokset
raportoidaan
hallitukselle
vuosittain.
Hallitus
varmistaa,
että
riskinottohalukkuus
ja
riskienhallinta
ovat
yhdenmukaisia
strategian
kanssa.
Kestävyyteen
liittyvän
suorituskyvyn
sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin
(GOV
-3)
Yhtiökokouksen
vahvistaman
palkitsemispolitiikan
mukaisesti
palkitsemispolitiikka
on
yhtiön
liiketoimintastrategian,
tavoitteiden
ja
arvojen
mukainen
ja
se
vastaa
yhtiön
pitkän
aikavälin
etua.
Palkitsemispolitiikka
sisältää
yleiset
suuntaviivat
ja
puitteet
yhtiön
hallituksen
ja
toimitusjohtajan
palkitsemiselle.
Palkitsemispolitiikassa
määritellään
toimielinten
palkitsemisen
periaatteet
ja
prosessit
tavalla,
jolla
hallituksen
arvion
mukaan
parhaiten
tuetaan
yhtiön
strategian
menestyksellistä
toteuttamista
ja
sitä
kautta
omistaja-arvon
kasvua.
Palkitsemispolitiikka
myös
mahdollistaa
kyvykkään
johdon
ja
hallituksen
rekrytoinnin
ja
sitouttamisen
yhtiöön.
Koko
henkilöstön
palkitsemisessa
noudatetaan
palkitsemisen
periaatteita
ja
palkkapolitiikkaa,
jotka
tukevat
yhtiön
tavoitteiden
toteutumista
sekä
tehokkuuden,
kannattavuuden
ja
kilpailukyvyn
kehittämistä.
Hallitus
päättää
vuosittain
palkitsemisen
periaatteista
ja
palkkapolitiikasta
palkitsemisvaliokunnan
tekemän
esityksen
pohjalta.
Johdolle
ja
avainhenkilöille
suunnatun
pitkän
aikavälin
osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän
tavoitteena
on
yhdenmukaistaa
osakkeenomistajien
ja
avainhenkilöiden
tavoitteet
yhtiön
arvon
nostamiseksi
pitkällä
aikavälillä
ja
sitouttaa
avainhenkilöt
toteuttamaan
yhtiön
strategiaa,
tavoitteita
ja
pitkän
aikavälin
etua.
Hallituksen
osakepalkkiojärjestelmän
ansaintajaksolle
määrittelemät
suorituskriteerit
voivat
perustua
osakkeen
kokonaistuottoon,
joka
keskittyy
pitkäaikaisen
omistaja-
arvon
luomiseen,
taloudellisiin
ja
operatiivisiin
ansaintakriteereihin,
jotka
keskittyvät
mm.
kannattavaan
kasvuun
ja/tai
strategisiin
ansaintakriteereihin,
jotka
keskittyvät
strategisiin
painopistealueisiin
sekä
laadullisiin
kriteereihin
kuten
asiakas-
ja
henkilöstötyytyväisyyteen,
jotka
ovat
kestävyyteen
liittyviä
suorituskyvyn
mittareita.
Yhtiön
hallitus
päätti
helmikuussa
2024
avainhenkilöille
suunnatun
osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän
uudesta
ansaintajaksosta
tilikausille
2024–2025.
Ansaintajakson
2024
–2025
kohderyhmään
kuuluu
noin
45
avainhenkilöä,
mukaan
lukien
yhtiön
toimitusjohtaja
ja
johtoryhmän
jäsenet.
Ansaintajakson
mahdollinen
palkkio
perustuu
lähtökohtaisesti
vertailukelpoiseen
kulu
-tuottosuhteeseen,
asiakas-
ja
henkilöstötyytyväisyyteen
sekä
luottokannan
laatuun.
Muuttuvan
palkkion
osuudesta
25
%
liittyy
kestävyyteen
liittyviin
tavoitteisiin
eli
asiakas-
ja
henkilöstötyytyväisyyteen.
Ansaintajaksolta
maksettavat
palkkiot
vastaavat
yhteensä
enintään
noin
405
000
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeen
arvoa
sisältäen
myös
rahana
maksettavan
osuuden.
Henkilöstön
kannustinjärjestelmiin
kuuluvat
osakesäästöohjelma
OmaOsake,
tulospalkkiomalli
sekä
henkilöstörahasto.
Hallitus
päättää
kannustinjärjestelmien
käyttöönotosta,
suorituskriteereistä
ja
ehdoista
erikseen.
Henkilöstön
kannustinjärjestelmät
sisältävät
kestävyyteen
liittyen
esimerkiksi
asiakastyytyväisyyteen
sekä
henkilöstön
koulutukseen
ja
osaamisen
kehittämiseen
liittyviä
tavoitteita.
Siirtymäsuunnitelma
ja
sen
mukaiset
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämistavoitteet
ovat
yhtiössä
työn
alla.
Tällä
hetkellä
kannustinjärjestelmät
eivät
sisällä
ilmastoon
ja
kasvihuonekaasupäästöihin
liittyviä
kriteereitä.
Selvitys
kestävyyttä
koskevasta
due
diligence
-
prosessista
(GOV
-4)
Taulukossa
esitetään
ne
kestävyysraportin
kohdat,
joissa
yhtiö
on
noudattanut
kestävyyttä
koskevaa
due
diligence
-
prosessiaan
noudattaakseen
asianmukaista
huolellisuutta.
39
Due
diligence
-prosessin
keskeiset
osatekijät
Kohdat
kestävyysraportissa
Due
diligence
-prosessin
sisällyttäminen
hallintoon,
strategiaan
ja
liiketoimintamalliin
ESRS
2
GOV-2,
ESRS
2
GOV-3,
ESRS
2
SBM-3
Vuorovaikutus
vaikutusten
kohteena
olevien
sidosryhmien
kanssa
kaikissa
due
diligence
-
prosessin
keskeisissä
vaiheissa
ESRS
2
GOV-2,
ESRS
2
SBM-2,
ESRS
2
IRO-1,
ESRS
2
MDR-P,
S1
SBM-2,
S1
SBM-3,
S4
SBM-2,
S4
SBM-3
Haitallisten
vaikutusten
tunnistaminen
ja
arviointi
ESRS
2
IRO-1,
ESRS
2
SBM-3
Toimien
toteuttaminen
kyseisten
haitallisten
vaikutusten
torjumiseksi
ESRS
2
MDR-A,
E1-1,
E1-3,
S1-3,
S1-4,
S4-4,
G1-4
Kyseisten
toimien
tuloksellisuuden
seuranta
ja
viestintä
ESRS
MRD-M,
ESRS
MDR-T,
E1-4,
S1-5,
S4-5
Riskienhallinta
ja
sisäinen
valvonta
kestävyysraportoinnin
osalta
(GOV
-5)
Kestävyysraportoinnissa
sovelletaan
yhtiössä
yleisesti
käytössä
olevaa
riskienhallinnan
ja
sisäisen
valvonnan
prosessia.
Sisäinen
tarkastus
arvioi
sisäisen
valvonnan
toimintaa
myös
kestävyysraportoinnin
osalta.
Kestävyysraportti
julkaistaan
osana
hallituksen
toimintakertomusta
ja
hallitus
on
viime
k
ädessä
vastuussa
kestävyysraportin
sisällöstä.
Riskienhallinnan
ja
sisäisen
valvonnan
toiminnoista
kerrotaan
tarkemmin
osiossa
ESRS
2
GOV-1.
Kestävyysraportoinnin
riskienhallinta
on
osa
yhtiön
yleistä
riskienhallintamallia.
Taloudellisen
ja
kestävyysraportoinnin
riskit
on
tunnistettu
ja
kuvattu
yhtiön
riskienhallintajärjestelmässä,
jossa
riskejä
voidaan
priorisoida
niiden
vakavuutta
arvioimalla.
Kestävyysraportointiin
liittyvää
riskiä
tarvittavien
tietojen
saatavuudesta
sekä
estimointitulosten
tarkkuudesta
hallitaan
tarkastelemalla
laskentamenetelmien
ja
tietojärjestelmien
kehitysmahdollisuuksia,
jotta
ne
vastaisivat
tulevaisuudessa
paremmin
tiedonkeruun
tarpeisiin.
Toistaiseksi
vain
pieni
osa
arvoketjun
päästöjen
laskentaan
tarvittavista
tiedoista
saadaan
suoraan
vastapuolelta,
mikä
voi
vaikuttaa
laskentatuloksien
tarkkuuteen.
Kolmansilta
osapuolilta
kerätyt
tiedot
perustuvat
raportointijakson
päättyessä
viimeisimpään
saatavilla
olevaan
tietoon.
Yhtiön
kestävyysraportin
kanssa
samaa
raportointikautta
koskevien
tietojen
käyttö
ei
ole
niiden
lähekkäisen
julkaisuajankohdan
takia
käytännössä
mahdollista.
Kestävyysraportointiin
vaikuttavien
sääntelymuutosten
seurannassa
ja
arvioinnissa
noudatetaan
sääntelyseurannan
menettelyohjetta.
Raportoitavan
tiedon
oikeellisuuden
hallitsemiseksi
yhtiö
on
vuorovaikutuksessa
kestävyysraportoinnin
varmentajan
kanssa
ja
sääntelyn
tulkinnassa
voidaan
käyttää
apuna
konsultteja.
Riippumattomat
riskienhallinnan
arviointitoiminto
ja
compliance-toiminto
ovat
mukana
kestävyysraportointiprosessissa
konsultoimassa
sekä
valvomassa
raportoinnin
riskejä
ja
säännösten
noudattamista.
Mahdolliset
havainnot
sisällytetään
osaksi
säännöllistä
riskienhallinnan
sisäistä
raportointia.
Riskienhallinnan
arviointitoiminto
antaa
vähintään
vuosittain
kattavan
yhteenvedon
toiminnastaan
ja
tekemistään
havainnoista
hallitukselle
ja
toimivalle
johdolle.
Yhteenvedossa
tai
selvityksessä
on
mainittava
mahdollisten
puutteiden
korjaamiseksi
toteutetut
toimenpiteet.
Strategia
Strategia,
liiketoimintamalli
ja
arvoketju
(SBM
-1)
Yhtiö
keskittyy
liiketoiminnassaan
vähittäispankkitoimintaan
ja
tarjoaa
asiakkailleen
pankkipalveluja
oman
taseensa
kautta
sekä
välittäen
yhteistyökumppaneidensa
luotto-,
sijoitus-
ja
lainaturvatuotteita.
Yhtiö
harjoittaa
myös
kiinnitysluottopankkitoimintaa.
Yhtiön
palveluihin
kuuluvat
kattavat
päivittäispalvelun,
säästämisen
ja
sijoittamisen
sekä
rahoituksen
ratkaisut
henkilö-
ja
yritysasiakkaille.
Yhtiö
tarjoaa
myös
varainhoidon
palveluita
sekä
auttaa
perintö-
ja
perheoikeudellisissa
asioissa.
Yritysasiakkaille
tarjotaan
myös
kattavat
maksuliikennepalvelut.
Yhtiön
keskeisenä
ajatuksena
on
palvella
asiakkaita
henkilökohtaisesti
ja
tarjota
ihmisläheistä
pankkipalvelua
sekä
digitaalisissa
että
perinteisissä
kanavissa.
Keskeisiä
asiakasryhmiä
ovat
henkilöasiakkaat
sekä
pienet
ja
keskisuuret
yritykset.
Yhtiö
palvelee
asiakkaitaan
48
konttorissa
ympäri
Suomen
noin
600
asiantuntijan
voimin.
40
Yhtiö
tavoittelee
kasvua
liiketoiminnan
osa-alueilla,
joilla
se
kulloinkin
on
mahdollista
toteuttaa
toiminnan
kannattavuuteen
ja
riskienhallintaan
liittyvät
tavoitteet
täyttäen.
Yhtiön
tavoitteena
on
maksaa
tasaista
ja
kasvavaa
osinkoa.
Maksettavien
osinkojen
ja
pääomapalautuksien
määrä
ja
maksuajankohta
riippuvat
yhtiön
tulevista
tuloksista,
taloudellisesta
asemasta,
rahavirroista,
investointitarpeista,
vakavaraisuudesta
ja
muista
tekijöistä.
Yhtiö
rahoittaa
liiketoimintaansa
pääsääntöisesti
asiakkaiden
talletuksilla
sekä
täydentää
rahoitustaan
markkinaehtoisella
varainhankinnalla.
Yhtiön
henkilöstö
on
tärkein
voimavara
strategian
toteuttamisessa
eli
ensiluokkaisen
palvelun
ja
asiakastyytyväisyyden
varmistamisessa.
Henkilöstön
osaaminen
on
keskeinen
kilpailutekijä
ja
yhtiö
haluaa
tukea
henkilöstönsä
asiantuntijuutta
tarjoamalla
koulutusta
ja
urakehitysmahdollisuuksia.
Henkilöstön
rekrytoinnin
ja
resursoinnin
tavoitteena
on
varmistaa,
että
yhtiöllä
on
käytössään
operatiivisen
toiminnan
ja
liiketoimintastrategian
tarpeisiin
perustuva,
laadullisesti
ja
määrällisesti
oikea
henkilöstö.
Henkilöstölleen
yhtiö
tarjoaa
työpaikan,
jossa
henkilöstön
on
mahdollisuus
kehittää
asiantuntijuuttaan
koulutuksien
kautta.
Henkilöstön
sitouttamiseksi
yhtiö
tarjoaa
monipuolisia
työsuhde-etuja
sekä
pitkän
ja
lyhyen
aikavälin
kannustepalkkiojärjestelmiä.
Yhtiön
toiminta
on
riippuvaista
digitaalisen
ympäristön
ja
järjestelmien
toimivuudesta.
Pankkijärjestelmien
kehittäminen
ja
ylläpito
on
ulkoistettu
yrityksille,
joilla
on
kokemusta
tietoturvallisuuden
ja
toimintavarmuuden
kannalta
kriittisistä
järjestelmistä.
Järjestelmien
suunnittelussa,
toteuttamisessa
ja
tuotantoympäristöjen
hallinnoinnissa
noudatetaan
viranomaisten
ohjeistuksia
ja
alalla
yleisesti
tunnettuja
k
äytäntöjä.
Lisäksi
järjestelmiä
auditoidaan
ja
testataan
säännöllisesti
ulkopuolisten
tietoturvayritysten
toimesta.
Yhtiön
investointi
ja
panostaminen
tietoturvan
ja
häiriönsietokyvyn
kehittämiseen
on
jatkuvaa.
Kestävyys
strategiassa
Kestävyyden
sosiaalinen
ulottuvuus
näkyy
yhtiön
strategiassa
asiakkaiden
ja
henkilöstön
hyvinvoinnin
edistämisen
kautta.
Strategian
mukaisesti
yhtiö
tavoittelee
ensiluokkaista
asiakaspalvelukokemusta
keskittymällä
keskeisiin
asiakkaiden
tarpeiden
mukaan
kehitettyihin
ja
heille
lisäarvoa
tuottaviin
pankkipalveluihin,
tuntemalla
asiakkaansa
hyvin
ja
reagoimalla
nopeasti
asiakkaiden
muuttuviin
tarpeisiin
sekä
olemalla
hyvin
saavutettavissa
laajan
konttoriverkoston
ja
digitaalisten
palvelukanavien
kautta.
Nämä
toimet
tukevat
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyviä
kestävyysaiheita
erityisesti
tuotteiden
ja
palveluiden
saantiin
liittyen.
Henkilöstö
on
keskeisessä
asemassa
yhtiön
strategian
toteuttamisessa
ja
erinomaisen
asiakaskokemuksen
tarjoamisessa.
Strategian
mukaisesti
yhtiö
pyrkii
tukemaan
henkilöstönsä
urakehitystä
monipuolisten
tehtävien
ja
jatkuvan
kehittymisen
avulla.
Henkilöstöön
liittyvät
strategiset
tavoitteet
liittyvät
keskeisesti
omaan
työvoimaan
liittyviin
kestävyysaiheisiin.
Hyvään
hallintotapaan
liittyvät
kestävyysaiheet
ovat
pankkiliiketoiminnan
keskiössä.
Lainmukainen
ja
eettinen
toiminta
sekä
asiakkaiden
luottamus
ovat
toiminnan
perusedellytyksiä.
Yhtiö
keskittyy
hallittuun
kasvuun
ja
kannattavuuteen
vastuullisesti.
Yhtiön
tavoitteena
on
integroida
vastuullisuutta
tiiviimmin
osaksi
liiketoimintaa
ja
päätöksentekoa.
Yksi
ESG-
integroinnin
osa-alueista
on
ilmastonmuutoksen
hillintään
liittyvä
siirtymäsuunnitelma,
jossa
yhtiö
suunnittelee
toimenpiteitä
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseksi
kannattavuus
huomioiden.
Siirtymäsuunnitelma
on
yhtiössä
työn
alla,
ja
se
on
tavoitteena
ottaa
käyttöön
vuoden
2026
aikana.
Yhtiö
seuraa
oman
toimintansa
ilmastovaikutuksia
päästölaskennalla
säännöllisesti.
Olennaiset
kestävyyteen
liittyvät
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
liittyvät
ilmastonmuutokseen,
omaan
työvoimaan,
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
sekä
liiketoiminnan
harjoittamiseen.
Näillä
kaikilla
on
yhteys
yhtiön
strategiaan
ja
tarjottaviin
palveluihin.
Kestävyysaiheisiin
liittyvissä
tuotteissa
tai
palveluissa
ei
ole
tapahtunut
raportointikaudella
merkittävää
muutosta.
Kestävyyteen
liittyvät
tavoitteet
Yhtiö
on
asettanut
useita
tavoitteita
kestävyysvaikutusten,
-riskien
ja
-mahdollisuuksien
hallintaan,
jotka
kuvataan
kestävyysraportilla
kyseisten
aiheiden
yhteydessä.
Lisäksi
yhtiö
on
sitoutunut
tukemaan
kaikkia
YK:n
kestävän
kehityksen
tavoitteita,
joista
yhtiö
on
tunnistanut
viisi
olennaisinta,
joita
yhtiö
voi
omalla
toiminnallaan
erityisesti
edistää.
Nämä
viisi
tavoitetta
ovat:
41
Tavoite
3:
Taata
terveellinen
elämä
ja
hyvinvointi
kaiken
ikäisille.
Yhtiö
panostaa
asiakkaidensa
hyvinvoinnin
ja
terveyden
edistämiseen
turvaamalla
pankki-
ja
rahoituspalveluiden
saatavuuden
taloudellisesti
kestävällä
tavalla.
Henkilöstön
fyysisen
hyvinvoinnin
lisäksi
yhtiö
pyrkii
edistämään
myös
henkistä
terveyttä.
Tavoite
4:
Taata
kaikille
avoin,
tasa-arvoinen
ja
laadukas
koulutus
sekä
elinikäiset
oppimismahdollisuudet.
Yhtiö
tukee
työntekijöidensä
urakehitystä
jatkuvalla
osaamisen
kehittämisellä
ja
koulutuksella.
Lisäksi
yhtiö
edistää
lasten
ja
nuorten
hyvinvointia
ja
taloustaitoja
olemalla
mukana
erilaisissa
taloustaitoja
opettavissa
ohjelmissa.
Tavoite
8:
Edistää
kaikkia
koskevaa
kestävää
talouskasvua,
täyttä
ja
tuottavaa
työllisyyttä
sekä
säällisiä
työpaikkoja.
Yhtiö
edistää
kestävää
talouskasvua
ja
tuottavaa
työllisyyttä
työllistämällä
henkilöitä
ympäri
Suomen
sekä
tarjoamalla
harjoittelu-
ja
kesätyöpaikkoja.
Tavoite
9:
Rakentaa
kestävää
infrastruktuuria
sekä
edistää
kestävää
teollisuutta
ja
innovaatioita.
Yhtiö
on
mukana
rakentamassa
kestävää
infrastruktuuria
sekä
edistämässä
kestävää
teollisuutta
ja
innovaatioita
toimimalla
useiden
eri
yrittäjien
kumppanina.
Yhtiö
haluaa
parantaa
pienten
yritysten
asemaa
ja
mahdollisuuksia
markkinoilla.
Tavoite
17:
Vahvistaa
kestävän
kehityksen
toimeenpanoa
ja
globaalia
kumppanuutta.
Yhtiö
on
mukana
vahvistamassa
kestävän
kehityksen
toimeenpanoa
tekemällä
yhteistyötä
eri
toimijoiden
kanssa.
Tähän
kuuluvat
esimerkiksi
oppilaitosyhteistyöt,
palvelujen
täydentäminen
yhteistyökumppaneiden
tuotteilla
sekä
asiantuntijoiden
kanssa
tehtävä
yhteistyö
asiakastilaisuuksissa.
Yhtiö
pyrkii
tukemaan
kestävyyteen
liittyviä
tavoitteitaan
palvelu
-
ja
tuotevalikoimallaan.
Yhtiön
ja
Euroopan
investointirahaston
(EIR)
välinen
sopimus
tarjoaa
pk-
yrityksille,
taloyhtiöille
ja
kotitalouksille
mahdollisuuden
saada
vihreää
siirtymää
edistäviin
kohteisiinsa
lainaa
edullisemmilla
ehdoilla.
Kestävyyteen
liittyvät
tavoitteet
huomioidaan
myös
pankkikorteissa
valmistamalla
ne
sataprosenttisesti
kierrätetystä
muovista.
Palveluiden
saatavuuden
varmistamiseksi
kattava
konttoriverkosto,
laajat
aukioloajat
ja
monipuoliset
digitaaliset
palvelut
mahdollistavat
asioinnin
asiakkaan
valitsemalla
tavalla.
Kestävyysraportin
varmentajan
lisäksi
muu
ulkopuolinen
taho
ei
ole
validoinut
kestävyysraportilla
esitettyjä
mittareita,
ellei
mittarin
yhteydessä
ole
todettu
toisin.
Vertailukauden
tiedot
esitetään
mittareiden
yhteydessä
sulkeissa.
Arvoketju
Yhtiön
arvoketjussa
esitellään
arvonmuodostukseen
liittyvät
liiketoiminnan
edellytyksenä
olevat
tekijät.
Arvoketjun
alkupää
kuvaa
ulkoisia
toimittajia,
kumppaneita
ja
sidosryhmiä,
joilla
on
keskeinen
rooli
yhtiön
toiminnassa.
Omistajat
ja
velkasijoittajat
ovat
osana
varainhankintaa
ja
ne
odottavat
toiminnalta
hyvää
omistaja-arvoa
ja
riittävää
tuottoa
sijoitukselle.
IT-
toimittajat
tarjoavat
toiminnalle
välttämättömät
järjestelmät
sekä
tietojen
säilytystä
ja
teknistä
tukea.
Yhtiö
tekee
yhteistyötä
kumppaneiden
ja
palveluntarjoajien
kanssa
muun
muassa
konsultoinnin,
oikeudellisten
asiantuntijapalveluiden,
markkinoinnin,
median,
postipalveluiden,
kirjanpidon,
rahakuljetusten
sekä
toimitilojen
ylläpitoon
liittyen.
Myös
konsernin
tytär-,
osakkuus-
ja
yhteisyritykset
ovat
osa
yhtiön
arvoketjua.
Viranomaiset
ja
sääntely
tarjoavat
perustan
pankkitoiminnan
harjoittamiselle.
Yhtiön
omien
toimintojen
alle
arvoketjussa
asettuu
henkilöstö.
Yhtiössä
työskentelee
asiantuntijoita
laajasti
eri
tehtävissä;
asiakastyössä
konttoreissa
sekä
hallinnon
tehtävissä.
Hallituksen
ja
johtoryhmän
roolit
ovat
arvoketjussa
ke
skeisiä.
Hallitus
huolehtii
yhtiön
hallinnosta
ja
toiminnan
luotettavasta
ja
asianmukaisesta
järjestämisestä.
Johtoryhmä
on
päätöksiä
tekevä
toimielin,
jonka
tehtävänä
on
yhtiön
toiminnan
kehittäminen
ja
operatiivinen
johtaminen.
Konttorit,
toimitilat
ja
työvälineet
tarjoavat
henkilöstölle
ja
asiakkaille
viihtyisät
tilat
tehdä
töitä
ja
asioida.
Yhtiö
tavoittelee
hyvää
hallintotapaa
ja
eettistä
liiketoimintaa
läpi
hankintaketjun
ja
ottaa
vastuullisuuden
huomioon
kumppaneiden
hankinnassa.
Yhtiön
arvoketjun
loppupäässä
on
kuvattu
arvonluonnin
loppukäyttäjät
eli
henkilö-
ja
yritysasiakkaat
ja
vaikutuksenalaiset
yhteisöt
sekä
rahoitettaviin
asiakkaisiin
ja
sijoituskohteiden
toimintaan
liittyvät
luotto-
ja
sijoitussalkku.
Palveluntarjonnan
keskiössä
ovat
henkilö-
ja
yritysasiakkaille
suunnatut
vähittäispankkipalvelut.
Asiakkaita
tuetaan
myös
oman
talouden
hallinnassa.
Vaikutuksenalaisilla
yhteisöillä
viitataan
loppukäyttäjiin,
jotka
ovat
yhteydessä
yhtiön
toimintaan
esimerkiksi
42
alueellisten
tapahtumien
tai
erilaisten
taloustaitoja
opettavien
ohjelmien
kautta.
Luotto-
ja
sijoitussalkku
aiheuttavat
kestävyysvaikutuksia
esimerkiksi
rahoituksesta
syntyvien
päästöjen
kautta.
Rikkomus-
ja
väärinkäytösepäilyistä
ilmoittamiseen
tarkoitettua
whistleblowing-kanavaa
voi
käyttää
kuka
tahansa,
jolloin
se
kattaa
koko
arvoketjun.
Sidosryhmien
edut
ja
näkemykset
(SBM-2)
Yhtiön
kuusi
tärkeintä
sidosryhmää
ovat
asiakkaat,
henkilöstö,
viranomaiset,
yhteistyökumppanit
ja
media
sekä
omistajat
ja
sijoittajat.
Viestintä
näiden
sidosryhmien
kanssa
on
säännöllistä,
minkä
lisäksi
yhtiön
toimintaa
kehitetään
sidosryhmien
näkemysten
ja
toiveiden
mukaisesti.
Sidosryhmien
näkemyksiä
hyödynnetään
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnissa
yhtiön
omaan
toimintaan
kuuluvien
kyselyiden
ja/tai
työpajojen
kautta.
Sidosryhmien
kestävyyteen
liittyvistä
näkemyksistä
tiedotetaan
hallinto-,
johto-
ja
valvontamenetelmille
osana
olennaisuusarvioinnin
käsittelyitä.
Henkilöstö
Yhtiössä
työskentelee
noin
600
asiantuntijaa
eri
puolilla
Suomea.
Yhtiö
haluaa
tarjota
henkilöstölleen
vakaan
ja
houkuttelevan
työpaikan,
jossa
on
viihtyisää
olla
töissä.
Henkilöstön
näkökulmat
otetaan
huomioon
yhtiön
toiminnassa
jatkuvassa
vuoropuhelussa.
Sisäinen
tiedottaminen
perustuu
avoimuuteen,
luotettavuuteen
sekä
riittävään
ja
tasapuoliseen
tiedonsaantiin.
Henkilöstön
valitsemat
edustajat
vaikuttavat
henkilöstöön
liittyvissä
asioissa
ja
ovat
mukana
vähintään
neljännesvuosittain
kokoontuvassa
yhteistoimintaneuvottelukunnassa,
jonka
osana
toimivat
myös
työsuojelutoimikunta
sekä
palkkatoimikunta.
Myös
johtoryhmän
toimintaan
osallistuu
henkilöstön
keskuudestaan
valitsema
edustaja.
Henkilöstön
edustuksen
tarkoitus
yhtiön
hallinnossa
on
varmistaa,
että
työntekijöiden
näkemykset
ja
tarpeet
otetaan
huomioon
päätöksenteossa.
Henkilöstön
näkemyksiä
kartoitetaan
säännöllisesti
vuosittain
toteutettavalla
henkilöstökyselyllä
sekä
kuukausittain
toteutettavilla
työtyytyväisyyskyselyillä.
Henkilöstöllä
on
mahdollisuus
vaikuttaa
omaan
työhönsä
ja
yhtiön
toimintaan
myös
oman
esihenkilön
kanssa
käytyjen
keskustelujen
kautta
sekä
henkilöstölle
järjestetyissä
tilaisuuksissa.
Sisäisen
43
kehitysidealomakkeen
kautta
henkilöstön
esittämät
ideat
toiminnan
kehittämisestä
ohjataan
eri
aihealueista
vastaavien
asiantuntijoiden
käsiteltäväksi.
Raportointikaudella
henkilöstön
kokemuksia
yhtiön
sisäisistä
prosesseista
on
kartoitettu
kyselyllä.
Kyselyiden,
keskusteluiden
ja
kehitysideoiden
tuloksia
käytetään
yhtiön
toiminnan
ja
esihenkilötyön
kehittämisessä.
Vuosittainen
henkilöstökysely
sisältää
vastuullisuuteen
liittyviä
kysymyksiä,
joiden
tuloksia
käytetään
vastuullisuustyön
kehittämisessä
ja
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnissa.
Vuoden
2025
henkilöstökyselyn
mukaan
henkilöstölle
tärkeimpiä
vastuullisuusnäkökulmia
ovat
henkilöstön
hyvinvointi
ja
turvallisuus,
henkilöstön
yhdenvertainen
kohtelu
sekä
asiakkaan
tukeminen
ja
opastaminen
oman
talouden
hallinnassa.
Henkilöstökyselyn
tulokset,
mukaan
lukien
henkilöstön
kestävyysaiheisiin
liittyvät
näkemykset,
käsitellään
johtoryhmässä
ja
hallituksessa.
Asiakkaat
Palveluntarjonnan
keskiössä
ovat
henkilö-
ja
yritysasiakkaille
suunnatut
vähittäispankkipalvelut.
Yhtiön
strateginen
tavoite
on
olla
tyytyväisten
asiakkaiden
pankki,
josta
asiakas
saa
henkilökohtaista
palvelua.
Asiakaspalautteen
antamiselle
tarjotaan
useita
eri
kanavia
asiakkaita
kuullaan
vuosittain
toteutettavassa
asiakaskyselyssä.
Saadun
palautteen
perusteella
toimintaa
halutaan
kehittää
vastaamaan
asiakkaiden
tarpeisiin.
Asiakaskyselyn
vastuullisuusosion
tuloksia
hyödynnetään
vastuullisuustyön
kehittämisessä
sekä
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnissa.
Vuoden
2025
asiakaskyselyn
mukaan
asiakkaille
tärkeimmät
vastuullisuusnäkökulmat
ovat
palveluiden
jatkuvuus
sekä
saatavuus
konttoreissa
ja
digikanavissa,
asiakkaan
hyvinvointi
ja
turvallisuus
sekä
eettisesti
kestävä
ja
lainmukainen
toiminta,
mukaan
lukien
korruption
ja
lahjonnan
ehkäisy.
Yhteistyökumppanit
ja
media
Yhtiö
tekee
yhteistyötä
eri
yhteistyökumppaneiden,
alihankkijoiden
ja
median
kanssa.
Yhtiö
pitää
tärkeänä
turvallista
kumppanuutta,
jossa
arvomaailmat
ovat
yhtenevät.
Median
kanssa
pyritään
avoimeen
viestintään
ja
aktiiviseen
vuoropuheluun.
Median
kanssa
tavoitteena
on
proaktiivinen
vuorovaikutus
ja
median
esittämiin
kysymyksiin
vastataan
siltä
osin
kuin
esimerkiksi
pankkisalaisuus
ei
sitä
estä.
Yhtiö
seuraa
aktiivisesti
mediaosumia
ja
tiedottaa
yhtiön
ajankohtaisista
asioista.
Finanssiala
ry:n
kannanmuodostusverkoston
kautta
käydään
vuoropuhelua
toimialan
sisällä
ja
keskustellaan
muun
muassa
ajankohtaisista
vastuullisuuskysymyksistä.
Viranomaiset
Viranomaiset
odottavat
yhtiöltä
lakien
ja
vaatimusten
noudattamista
sekä
muutoksiin
reagoimista.
Vuorovaikutus
viranomaisten
kanssa
on
säännöllistä
ja
jatkuvaa.
Käytännössä
se
tarkoittaa
yhteydenpitoa
ja
vuoropuhelua
esimerkiksi
puhelimitse,
sähköpostitse
ja
palavereissa.
Vuoropuhelun
tarkoitus
on
varmistua
siitä,
että
yhtiö
noudattaa
sitä
velvoittavaa
sääntelyä
ja
viranomaisohjeita.
Yhtiö
tekee
kehittämistoimia
viranomaiselta
saatujen
havaintojen
perusteella
sovitussa
ajassa
sekä
sääntelyn
vaatimusten
mukaisesti.
Omistajat
ja
sijoittajat
Vuonna
2018
yhtiö
listautui
Nasdaq
Helsingin
pörssin
päälistalle,
minkä
ansiosta
yhtiöllä
on
nyt
yli
10
000
osakkeenomistajaa.
Noin
75
%
yhtiön
osakkeista
kuuluu
voittoa
tavoittelemattomille
yhteisöille.
Yhtiön
toiminnan
tarkoitus
on
tuottaa
voittoa
osakkeenomistajille,
jotka
voivat
osallistua
yhtiön
toimintaan
yhtiökokousten
kautta
ja
käyttää
siellä
äänioikeuttaan.
Yhtiökokous
on
yhtiön
ylin
päätöksentekoelin
.
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
(SBM-3)
Liiketoiminnan
ja
sidosryhmien
kannalta
olennaisia
kestävyysvaikutuksia,
-riskejä
ja
-mahdollisuuksia
on
tunnistettu
kaksinkertaisen
olennaisuusarvioinnin
avulla.
Olennaisuusarvioinnin
tulos
määrittää
kestävyysraportin
sisällön
rajaamalla
raportointivelvoitteen
olennaisiin
kestävyysaiheisiin
sekä
ohjaa
kestävyyttä
koskevaa
päätöksentekoa
ja
toimenpiteitä
yhtiölle
merkityksellisimpiin
kohteisiin.
Olennaisuusarvioinnin
perusteella
yhtiölle
olennaiset
kestävyysaiheet
ovat:
E1
Ilmastonmuutos
●
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
●
Ilmastonmuutoksen
hillintä
●
Energia
S1
Oma
työvoima
●
Työ
-
ja
yksityiselämän
tasapaino
●
Terveys
ja
turvallisuus
44
●
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
●
Yksityisyys
S4
Kuluttajat
ja
loppukäyttäjät
●
Yksityisyys
●
Laadukkaiden
tietojen
saatavuus
●
Tuotteiden
ja
palveluiden
saanti
G1
Liiketoiminnan
harjoittaminen
●
Korruption
ja
lahjonnan
ehkäiseminen
ja
havaitseminen,
mukaan
lukien
koulutus
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
tuloksena
saadut
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
tiedot
niiden
hallinnasta
esitetään
kestävyysraportilla
vastaavien
aihekohtaisten
tietojen
yhteydessä.
Olennaiset
positiiviset
vaikutukset
ovat
seurausta
yhtiön
strategiasta
ja
liiketoimintamallista.
Negatiiviset
vaikutukset
eivät
ole
seurausta
yhtiön
strategiasta,
mutta
ne
huomioidaan
yhtiön
päätöksenteossa.
Vaikutuksia
voi
syntyä
sekä
oman
toiminnan
että
liikesuhteiden
kautta.
Kaikki
olennaiset
vaikutukset
kohdistuvat
sekä
lyhyelle,
keskipitkälle
että
pitkälle
aikavälille.
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
eivät
aiheuta
merkittävää
muutosta
yhtiön
liiketoimintamalliin.
Kuitenkin
muutoksia
toimintaan
suunnitellaan
tunnistettujen
riskien
ja
negatiivisten
vaikutusten
vähentämiseksi.
Esimerkiksi
siirtymäsuunnitelma
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseksi
on
yhtiössä
työn
alla.
Toimintaan
liittyvät
kestävyysaiheet
otetaan
huomioon
strategisessa
suunnittelussa.
Olennaiset
riskit
ja
mahdollisuudet
eivät
ole
aiheuttaneet
raportointikaudella
olennaisia
taloudellisia
vaikutuksia.
Yhtiö
ei
ole
tunnistanut
olennaisia
riskejä
tai
mahdollisuuksia,
joihin
liittyy
merkittävä
riski
siitä,
että
asiaan
liittyvissä
tilinpäätöksissä
ilmoitettuihin
omaisuuserien
ja
velkojen
kirjanpitoarvoihin
tehdään
seuraavan
tilikauden
aikana
olennainen
oikaisu.
Yhtiö
arvioi,
että
matala
organisaatiorakenne,
joka
mahdollistaa
ketterän
päätöksenteon
strategiaan
ja
liiketoimintamalliin
liittyvissä
asioissa,
lisää
yhtiön
resilienssiä
olennaisiin
vaikutuksiin,
riskeihin
ja
mahdollisuuksiin
liittyen.
Yhtiön
ilmastonmuutokseen
liittyvä
resilienssianalyysi
on
kuvattu
osiossa
E1
ESRS
2
SBM-3:een
liittyvä
tiedonantovaatimus.
Olennaisuuden
arvioinnin
tuloksissa
tapahtuneet
muutokset
edelliseen
kauteen
verrattuna
liittyvät
systemaattisempaan
tiedon
esittämistapaan
ja
olennaisuuden
arviointiin.
Aiemman
raportointikauden
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
tunnistetaan
edelleen
yhtiön
toiminnassa,
mutta
niiden
olennaisuutta
on
arvioitu
uudelleen.
Esimerkiksi
aiemmalla
raportointikaudella
ilmoitettujen
sosiaalisten
riskien
olennaisuutta
on
tarkasteltu
uudelleen.
Osa
aiemman
raportointikauden
vaikutuksista
ja
mahdollisuuksista
on
tunnistettu
kuvaavan
paremmin
tiettyjen
vaikutuksien
hallintakeinoja,
jolloin
tällaisia
aiheita
on
yhdistetty
ja
siirretty
raportointikauden
aikana
tehtyjen
toimien
alle.
Lisäksi
olennaisuuden
arvioinnissa
on
huomioitu
yhtiötä
velvoittava
lainsäädäntö,
eikä
sen
noudattamista
esitetä
enää
positiivisena
vaikutuksena,
mikäli
yhtiö
ei
aseta
toiminnalleen
lainsäädäntöä
tiukempia
vaatimuksia.
Näistä
syistä
olennaiseksi
tunnistetut
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
ovat
viime
raportointikauteen
verrattuna
vähentyneet.
Kaikki
tunnistetut
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
kuuluvat
ESRS-tiedonantovaatimusten
piiriin.
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
Kuvaus
olennaisten
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
tunnistamis-
ja
arviointiprosesseista
(IRO-1)
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arviointi
toteutettiin
ensimmäistä
kertaa
vuoden
2024
kestävyysraportin
tarpeisiin.
Ensimmäisen
arvioinnin
tuloksia
on
käytetty
tällä
raportointikaudella
tehdyn
olennaisuusarvioinnin
päivityksen
lähtökohtana.
Päivityksessä
viime
raportointikaudella
olennaiseksi
tunnistettujen
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
olennaisuutta
on
arvioitu
uudelleen
ja
lisäksi
on
kartoitettu
uusia
vaikutuksia,
riskejä
ja
mahdollisuuksia.
Olennaisuusanalyysin
päivitys
on
toteutettu
kestävyysaihekohtaisissa
työpajoissa,
joihin
on
osallistunut
sisäisiä
asiantuntijasidosryhmiä
organisaation
eri
osista.
Osallistujat
on
valittu
heidän
vastuualueidensa
ja
niihin
liittyvien
kestävyysteemojen
mukaisesti.
Henkilöstöä
koskevien
kestävyysaiheiden
käsittelyyn
on
45
lisäksi
osallistunut
henkilöstön
keskuudestaan
valitsemat
työsuojeluvaltuutetut,
jotka
toimivat
henkilöstön
edustajina
työsuojeluasioissa.
Henkilöstö-
ja
asiakassidosryhmiä
on
kuultu
huomioimalla
arvioinnissa
uusimpien
asiakas-
ja
henkilöstökyselyiden
vastuullisuusosioiden
tulokset.
Johtoryhmän
jäsenet
ovat
osallistuneet
olennaisuuden
arviointiin
kestävyysaihekohtaisissa
työpajoissa
omien
vastuualueidensa
mukaisesti.
Aihekohtaisten
työpajojen
jälkeen
kaikki
olennaiseksi
tunnistetut
kestävyysaiheet
on
käsitelty
johtoryhmän
työpajassa,
jossa
johtoryhmä
on
kommentoinut
olennaisuusanalyysin
tuloksia
ennen
varsianista
hyväksymismenettelyä
toimielimissä.
Valmis
olennaisuusanalyysin
lopputulos
on
hyväksytty
erillisessä
johtoryhmän
kokouksessa
sekä
tarkastusvaliokunnassa
ja
hallituksessa.
Olennaisuusarvioinnin
päivitystyössä
on
konsultoitu
ulkopuolista
neuvonantajaa.
Olennaisuuden
arviointimenetelmä
Prosessi
olennaisten
kestävyysvaikutusten,
-riskien
ja
-
mahdollisuuksien
määrittämiseksi
jakaantuu
niiden
kartoittamiseen
sekä
niiden
olennaisuuden
määrittämiseen.
Arvioinnissa
huomioidaan
molemmat
kaksinkertaisen
olennaisuuden
näkökulmat:
yhtiön
vaikutukset
yhteiskuntaan
ja
ympäristöön
(vaikutusten
olennaisuus)
sekä
yhteiskunnasta
ja
ympäristöstä
kumpuavat
yhtiöön
vaikuttavat
taloudelliset
riskit
ja
mahdollisuudet
(taloudellinen
olennaisuus).
Arvioinnissa
huomioidaan
sekä
omasta
toiminnasta
että
arvoketjusta
syntyvät
vaikutukset.
Arvioinnissa
hyödynnetään
ESRS
1
-
standardin
määrittämiä
aikahorisontteja.
Toimiala
-
ja
maantieteellisten
kestävyysvaikutusten
kartoittamiseen
on
hyödynnetty
myös
SASB-standardeja
(Sustainability
Accounting
Standards
Board).
Yhtiön
luotto-
ja
sijoitussalkun
kestävyysvaikutukset
on
kartoitettu
käyttäen
salkkujen
omistuksien
toimialajakoa
ja
toimialaa
vastaavia
SASB-standardin
mukaisia
kestävyysvaikutuksia.
Vaikutusten
olennaisuutta
ja
taloudellista
olennaisuutta
arvioidaan
erilaisin
laadullisin
menetelmin.
Vaikutusten
olennaisuudessa
olennaisuus
muodostuu
vaikutuksen
laaja-alaisuudesta,
mittakaavasta
ja
korjaamattomasta
luonteesta,
joita
arvioidaan
asteikolla
0–5.
Laaja-alaisuus
kuvaa,
miten
laajalle
vaikutus
ulottuu
ympäristössä
tai
kuinka
moneen
ihmiseen
vaikutus
ulottuu.
Mittakaava
kuvaa
vaikutuksen
voimakkuutta.
Negatiivisten
vaikutusten
osalta
huomioitava
korjaamaton
luonne
kuvaa,
missä
määrin
negatiivisia
vaikutuksia
voidaan
korjata.
Sen
lisäksi
arvioidaan
vaikutusten
toteutumisen
todennäköisyyttä
asteikolla
0–1.
Pisteytyksen
arvot
noudattavat
EFRAG:n
Double
Materiality
Quidance
-
ohjeistuksen
mukaisia
jaotteluperusteita.
Vaikutuksia
on
kartoitettu
kattavasti
yhtiön
koko
liiketoiminnan
näkökulmasta.
Vaikutusten
kartoituksen
yhteydessä
on
tunnistettu,
liittyykö
vaikutus
yhtiön
omaan
toimintaan
vai
sen
arvoketjuun.
Lisäksi
on
tunnistettu,
onko
kyseessä
tosiasiallinen
vai
mahdollinen
vaikutus
ja
syntyykö
siitä
vaikutuksia
lyhyellä,
keskipitkällä
vai
pitkällä
aikavälillä
ESRS
1-standardin
määrittämien
aikahorisonttien
mukaisesti.
Riskit
ja
mahdollisuudet
voivat
aiheutua
vaikutuksien
kautta,
mutta
niitä
voi
syntyä
myös
vaikutuksista
riippumatta.
Tosiasiallisten
negatiivisten
vaikutusten
olennaisuuden
pisteytys
lasketaan
laaja-alaisuuden,
mittakaavan
ja
korjaamattoman
luonteen
summana.
Mahdollisten
vaikutusten
pisteytys
lasketaan
kertomalla
laaja-
alaisuuden,
mittakaavan
ja
korjaamattoman
luonteen
summa
vaikutuksen
toteutumisen
todennäköisyydellä.
Negatiiviset
vaikutukset
pisteytetään
näin
välille
0–15.
Jos
laskennasta
saatu
arvo
on
8
tai
suurempi,
kestävyysaihe
on
yhtiölle
olennainen.
Korjaamatonta
luonnetta
ei
oteta
huomioon
laskettaessa
pisteytystä
positiiviselle
vaikutukselle,
jolloin
kestävyysaihe
pisteytetään
välille
0–
10,
ja
kestävyysaihe
on
olennainen,
jos
sen
arvo
on
5
tai
suurempi.
Tunnistettaessa
mahdollisia
ihmisoikeusvaikutuksia
vaikutuksen
vakavuutta
on
painotettu
todennäköisyyden
yli
arvioimalla
todennäköisyydeksi
aina
1
eli
100
%,
ettei
mahdollinen
vakavaksi
arvioitu
vaikutus
näyttäytyisi
arviossa
epäolennaisena
pienen
todennäköisyyden
takia.
Taloudellisessa
olennaisuudessa
arvioidaan
kestävyysseikkoihin
liittyvien
riskien
ja
mahdollisuuksien
olennaisuutta
niiden
esiintymisen
todennäköisyyden
ja
taloudellisten
vaikutusten
mahdollisen
suuruuden
perusteella.
Riskien
ja
mahdollisuuksien
suuruutta
eli
taloudellista
vaikutusta
arvioidaan
asteikolla
0–15.
Lisäksi
arvioidaan
riskien
ja
mahdollisuuksien
taloudellisten
vaikutusten
realisoitumisen
todennäköisyyttä
asteikolla
0–1.
Taloudellinen
olennaisuus
lasketaan
kertomalla
taloudellisen
vaikutuksen
suuruus
sen
realisoitumisen
todennäköisyydellä.
Mikäli
arvo
on
8
tai
enemmän,
riski
tai
mahdollisuus
on
olennainen.
Taloudellisen
olennaisuuden
46
lopputulosta
voidaan
havainnollistaa
vertaamalla
sitä
yhtiön
liiketoiminnan
tuottoihin
olennaisuuden
arvon
mukaisilla
kertoimilla.
Verrattuna
aiempaan
raportointikauteen
taloudellisen
vaikutuksen
suuruuden
arviointiasteikkoa
on
päivitetty
vastaamaan
paremmin
riskikartoitusprosessin
olennaisuuden
arviointirajoja,
joita
on
myös
päivitetty
ensimmäisen
kaksoisolennaisuusanalyysin
jälkeen.
Muutoksella
ei
ole
vaikutusta
olennaisuusanalyysin
tuloksien
vertailtavuuteen
raportointikausien
välillä.
Riskien
tunnistamisprosessi
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
lisäksi
kestävyyteen
liittyviä
riskejä
on
arvioitu
Euroopan
pankkiviranomaisen
ohjeeseen
(EBA/GL/2025/01)
perustuvalla
ESG-riskien
olennaisuusanalyysilla.
Olennaisuusanalyysi
toteutettiin
kolmessa
vaiheessa,
joista
ensimmäisessä
analysoitiin
yhtiön
liiketoimintaympäristöä
mahdollisien
ESG-ilmiöiden
ja
-
riskien
tunnistamiseksi
huomioiden
keskeiset
riskiluokat
ja
liiketoimintasegmentit.
Seuraavassa
vaiheessa
tunnistettuja
mahdollisia
ESG-riskejä
analysoitiin
laadullisin
menetelmin,
jonka
jälkeen
merkittävimpien
riskien
taloudellisia
vaikutuksia
analysoitiin
määrillisellä
analyysilla.
ESG-riskien
suhteuttamiseksi
muihin
riskeihin
EBA:n
ohjeen
mukaisesti
tunnistettujen
ESG-riskien
olennaisuus
arvioitiin
yhtiön
riskikartoitusprosessin
menetelmin.
ESG-riskien
olennaisuusanalyysin
lopputulos
on
käsitelty
johtoryhmässä
ja
riskivaliokunnassa.
Hallitus
on
käsitellyt
tuloksen
riskikartoitusprosessin
tuloksien
yhteydessä.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvio
ja
EBA:n
ohjeeseen
perustuva
ESG-riskien
olennaisuusarvio
perustuvat
erilaisiin
menetelmiin
ja
lopputulokset
täydentävät
toisiaan.
ESG-riskien
olennaisuusarvioissa
tunnistetut
merkittävimmät
riskit
on
sisällytetty
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnissa
tunnistettuihin
ilmastonmuutokseen
liittyviin
siirtymäriskeihin.
Riskienhallinta
on
olennainen
osa
pankin
liiketoimintaa
ja
sisäistä
valvontaa.
Yhtiön
riskienhallinnan
toiminnan
viitekehys
perustuu
kolmen
puolustuslinjan
periaatteeseen:
1.
Puolustuslinja:
Pankin
henkilökunta.
Koko
pankin
henkilökunnan,
niin
asiakasrajapinta
kuin
muissakin
tehtävissä
toimivien
on
päivittäisessä
työssään
noudatettava
pankin
toimintaohjeita
ja
riskienhallinnan
periaatteita.
2.
Puolustuslinja:
Riskienhallinta
ja
compliance-toiminto.
Riskienvalvontatoiminto
valvoo
ja
varmistaa,
että
pankin
toiminta
noudattaa
määriteltyjä
strategioita
ja
rajoja.
Toiminto
tekee
jatkuvaa
valvontaa
ja
huolehtii,
että
toimintatavat
kehittyvät
ajan
mukana.
Compliance-
toiminto
valvoo
säännösten
noudattamista.
3.
Puolustuslinja:
Sisäinen
tarkastus.
Sisäisen
tarkastus
arvioi
ja
varmistaa
sisäisen
valvonnan
riittävyyttä,
toimivuutta
ja
tehokkuutta
pankin
eri
yksiköissä,
toiminnoissa
ja
tytäryhtiöissä
Pankin
riskienhallintastrategiassa
määritellään
riskienvalvonnalliset
periaatteet
ja
menettelytavat
muun
muassa
riskien
tunnistamiselle,
riskinottohalukkuudelle,
riskinkantokyvylle
ja
muille
hallinnollisille
menettelyille.
Hallinnollisilla
menettelyillä
tarkoitetaan
esimerkiksi
riskilajikohtaisia
kontrolleja
ja
kontrollien
tulosten
raportoimista
ja
komiteakäsittelyä.
Riskienhallinnan
tehtävänä
on
varmistaa,
että
pankin
liiketoiminnasta
aiheutuvat
olennaiset
riskit
tunnistetaan,
arvioidaan
ja
ohjataan
hyväksytylle
tasolle
ja
että
riskejä
seurataan
osana
päivittäistä
liiketoimintojen
johtamista
sekä
komitea-
ja
valiokuntatyöskentelyä.
Hallitus
vahvistaa
riskienvalvontatoiminnon
toimintaperiaatteet
vuosittain
ja
toiminto
raportoi
yhtiön
hallitukselle
ja
toimivalle
johdolle
toiminnastaan
säännöllisesti.
Yhtiössä
ylläpidetään
ja
kehitetään
riskienvalvonnan
menettelytapoja
sen
varmistamiseksi,
että
myös
kaikki
uudet,
olennaiset
mutta
aikaisemmin
tunnistamattomat
riskit
tulevat
riskienvalvonnan
ja
tunnistamisen
piiriin.
Riskienvalvontatoiminto
toteuttaa
riskienhallintastrategiassa
asetetun
riskitaksonomian
mukaisen
riskikartoituksen
vähintään
kerran
vuodessa.
Riskikartoituksen
tarkoituksena
on
muodostaa
yhtiön
koko
riskiavaruuden
kattava
yleiskuva
yhtiön
riskiasemasta
ja
sen
kehittymisestä,
ja
siten
auttaa
johtoryhmää
ja
hallitusta
tunnistamaan,
mitkä
ovat
todennäköisimmät
ja
mahdollisilta
vaikutuksiltaan
merkittävimmät
pankin
riskit.
Olennaisiksi
tunnistetut
ESG-riskit
sisällytetään
yhtiön
pääriskilajeja
koskeviin
riskistrategioihin.
Pääriskilajeja
ovat
liiketoimintariski,
luottoriski,
markkinariski,
likviditeettiriski
ja
operatiiviset
riskit.
Riskejä
seurataan,
47
hallitaan
ja
niistä
raportoidaan
riskienhallintastrategian
ja
riskienvalvonnan
prosessit
työohjeen
mukaisesti.
Ympäristöön
liittyvät
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
Ympäristöön
liittyviä
vaikutuksia,
riskejä
ja
mahdollisuuksia
on
kartoitettu
ESRS-standardien
mukaisella
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnilla
sekä
EBA:n
ohjeeseen
perustuvalla
ESG-riskien
olennaisuusanalyysilla
aiemmin
kuvattujen
menetelmien
mukaisesti.
Ympäristöriskit
ovat
mukana
SASB-
standardien
avulla
tehdyssä
luotto-
ja
sijoitussalkun
kartoituksessa.
Ilmasto-
ja
ympäristöriskit
ovat
myös
osana
yhtiön
säännöllistä
riskikartoitusta.
Arvioinnissa
on
huomioitu
yhtiön
oma
toiminta,
toimiala,
sijainti
ja
liiketoimintamalli
sekä
arvoketjun
toiminta
mukaan
lukien
yhtiön
rahoittama
toiminta
sekä
sijoitussalkku.
EBA:n
ohjeeseen
perustuvan
ESG-riskien
olennaisuusanalyysin
lähtökohtana
on
toteutettu
liiketoimintaympäristöanalyysi,
jossa
liiketoimintaympäristöön
vaikuttavia
ilmiöitä
on
tarkasteltu
kestävyyden
näkökulmasta.
Näitä
ilmiöitä
ovat
kilpailuympäristö,
sääntely,
teknologia,
geopolitiikka,
makrotalous,
sosiaaliset
ja
hallinnolliset
ilmiöt,
fyysiset
riskit
sekä
biodiversiteetti.
Lisäksi
on
tarkasteltu
ESG-
riskien
vaikutuksia
sektorikohtaisesti
toimialoihin,
jotka
heijastuvat
pankkiliiketoimintaan
asiakkaiden
kautta.
Analyysit
sisältävät
sekä
siirtymäriskien
että
akuuttien
ja
kroonisten
fyysisten
riskien
tarkastelua.
Liiketoimintaympäristöanalyysin
pohjalta
on
laadittu
alustava
lista
mahdollisista
ESG-riskeistä,
joista
olennaiset
on
tunnistettu
ensin
laadullisin
ja
lopulta
määrällisin
jatkoanalyysein.
Fyysisten
riskien
osalta
on
arvioitu
vakuuksien
alueellisia
keskittymiä
fyysisille
riskeille
alttiille
alueille
ja
huomioitu
eri
lähteisiin
perustuvia
arvioita
mahdollisista
vahinkojen
määristä
sektoreittain
ja
kansallisella
tasolla
Suomessa.
Fyysisten
riskien
olennaisuutta
on
arvioitu
tarkastelemalla
niitä
RCP
skenaarioissa
4.5
ja
8.5.
Fyysisten
riskien
vahinkojen
määrä
arvioidaan
maltilliseksi
Suomessa
nyt
ja
tulevaisuudessa,
mikä
vuoksi
fyysisten
riskien
olennaisuus
ei
ole
merkittävä.
Tästä
huolimatta
tulvariski
todettiin
seurattavaksi
aiheeksi,
jolloin
se
määriteltiin
olennaiseksi
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnissa.
Laadullisen
analyysin
pohjalta
tunnistettiin
kolme
merkittävintä
riskiä,
jotka
siirrettiin
määrälliseen
taloudellisten
vaikutusten
jatkoanalyysiin.
Merkittävimmät
riskit
ovat
siirtymäriskejä.
Määrällisessä
analyysissa
riskejä
tarkasteltiin
eri
aikaväleillä
erilaisissa
ilmastoskenaarioissa.
Skenaarioanalyysissa
on
arvioitu
vastapuolen
taloudellisten
kustannusten
muutosta
lähtötilanteeseen
verrattuna
NGFS
skenaarioilla
Current
Policies,
Nationally
Determined
Contributions
(NDC)
ja
Net
Zero
2050.
Arvioinnissa
tunnistettiin,
että
tulevalla
energiatehokkuusdirektiivillä
voi
olla
vaikutuksia
vakuuksien
arvoon
sekä
lainanottajien
maksukykyyn.
Lisäksi
vihreä
siirtymä
ja
päästöpolitiikka
voivat
aiheuttaa
sopeutumiskustannuksia
tai
-rajoitteita
eri
sektoreille
ja
energiakustannusten
nousu
voi
heikentää
kotitalouksien
ja
energiaintensiivisillä
aloilla
toimivien
yritysten
maksukykyä.
Nämä
ilmiöt
voivat
aiheuttaa
yhtiölle
luottoriskiä
ja
liiketoimintamalliin
liittyvää
riskiä.
Kasvihuonekaasupäästöihin
liittyviä
vaikutuksia,
riskejä
ja
mahdollisuuksia
kartoitetaan
päästölaskennalla,
joka
esitellään
osiossa
E1-6.
Yhtiö
harjoittaa
vähittäispankkitoimintaa
Suomessa,
joten
yhtiön
oma
toiminta
ei
liity
merkittävään
vedenottoon,
luonnon
resurssien
hyödyntämiseen
esimerkiksi
kaivostoiminnan
kautta
tai
elinympäristöjen
heikentämiseen
maa-
tai
metsätalouden
tai
rakentamisen
kautta.
Yhtiön
toimipisteet
sijaitsevat
Suomessa
kaupunkimaisissa
ympäristöissä
toimisto-
ja
liiketilakäyttöön
tarkoitetuissa
tiloissa.
Yhtiön
omasta
toiminnasta
syntyvä
jätemäärä
on
arvioitu
suuruudeltaan
epäolennaiseksi
eikä
toiminnasta
synny
vaarallista
jätettä.
Biologiseen
monimuotoisuuteen
liittyviä
lieventäviä
toimia
ole
todettu
olevan
tarpeen
tehdä.
Yhtiö
ei
ole
järjestänyt
erillisiä
kuulemisia
vaikutuksen
kohteena
olevien
yhteisöjen
kanssa.
Ympäristöön
liittyvistä
ESRS-standardeista
olennaiseksi
todettiin
E1
Ilmastonmuutos.
Epäolennaiseksi
todettiin
standardit
E2
Pilaantuminen,
E3
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat,
E4
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
sekä
E5
Resurssien
käyttö
ja
kiertotalous.
Yhtiöllä
ei
ole
tilinpäätöksessään
kriittisiä
ilmastoon
liittyviä
oletuksia,
joilla
voisi
olla
yhteyttä
käytettyihin
ilmastoskenaarioihin.
Yrityksen
kestävyysraporteissa
huomioon
otetut
ESRS-standardien
tiedonantovaatimukset
(IRO-2)
Luettelo
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
perusteella
raportoiduista
tiedonantovaatimuksista
48
esitetään
kestävyysraportin
sisällysluettelossa.
Olennaiset
tiedonantovaatimukset
ja
tietopisteet
on
tunnistettu
käyttämällä
ESRS
1
Lisäys
E:n
vuokaaviota
annettavien
ESRS-tietojen
esittämisestä.
Alla
oleva
taulukko
on
luettelo
EU:n
lainsäädännöstä
johdetuista
monialaisten
ja
aihekohtaisten
standardien
tietopisteistä.
Tiedonantovaatimus
ja
siihen
liittyvä
tietopiste
Sivunumero
ESRS
2
GOV-1
Hallituksen
sukupuolijakauma
21
kohdan
d
alakohta
35
ESRS
2
GOV-1
Riippumattomien
hallituksen
jäsenten
prosenttiosuus
21
kohdan
e
alakohta
35
ESRS
2
GOV-4
Selvitys
kestävyyttä
koskevasta
due
diligence
-prosessista
30
kohta
38
ESRS
2
SBM-1
Osallistuminen
fossiilisiin
polttoaineisiin
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
i
alakohta
epäolennainen
ESRS
2
SBM-1
Osallistuminen
kemikaalien
tuotantoon
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
ii
alakohta
epäolennainen
ESRS
2
SBM-1
Osallistuminen
kiistanalaisiin
aseisiin
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
iii
alakohta
epäolennainen
ESRS
2
SBM-1
Osallistuminen
tupakan
viljelyyn
ja
tuotantoon
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
iv
alakohta
epäolennainen
ESRS
E1-1
Siirtymäsuunnitelma
ilmastoneutraaliuden
saavuttamiseksi
vuoteen
2050
mennessä
14
kohta
88
ESRS
E1-1
Pariisin
sopimuksen
mukaisten
vertailuarvojen
ulkopuolelle
suljetut
yritykset
16
kohdan
g
alakohta
epäolennainen
ESRS
E1-4
Kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystavoitteet
34
kohta
90
ESRS
E1-5
Fossiilisista
lähteistä
peräisin
olevan
energian
kulutus
eriteltynä
lähteiden
mukaan
(vain
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävät
alat)
38
kohta
91
ESRS
E1-5
Energiankulutus
ja
energialähteiden
yhdistelmä
37
kohta
91
ESRS
E1-5
Energiaintensiteetti,
joka
liittyy
toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä
aloilla
40–43
kohta
91
ESRS
E1-6
Kasvihuonekaasujen
scope
1-,
scope
2-
ja
scope
3
-bruttopäästöt
ja
kokonaispäästöt
44
kohta
93
ESRS
E1-6
Kasvihuonekaasujen
bruttopäästöjen
intensiteetti
53–55
kohta
91
ESRS
E1-7
Kasvihuonekaasujen
poistot
ja
päästöhyvitykset
56
kohta
epäolennainen
ESRS
E1-9
Vertailuarvosalkun
alttius
ilmastoon
liittyville
fyysisille
riskeille
66
kohta
siirtymäsäännös
ESRS
E1-9
Rahallisten
määrien
erittely
akuutin
ja
kroonisen
fyysisen
riskin
mukaan
66
kohdan
a
alakohta
siirtymäsäännös
ESRS
E1-9
Sellaisten
merkittävien
omaisuuserien
sijaintipaikka,
joihin
kohdistuu
olennainen
fyysinen
riski
66
kohdan
c
alakohta
siirtymäsäännös
ESRS
E1-9
Yrityksen
kiinteistöomaisuuden
kirjanpitoarvo
eriteltynä
energiatehokkuusluokittain
67
kohdan
c
alakohta
siirtymäsäännös
ESRS
E1-9
Ilmastoon
liittyvien
mahdollisuuksien
huomioiminen
salkussa
69
kohta
siirtymäsäännös
ESRS
E2-4
Kunkin
sellaisen
ilmaan,
veteen
ja
maaperään
päätyvän
epäpuhtauden
määrä,
joka
mainitaan
EPRTR
-asetuksen
(epäpuhtauksien
päästöjä
ja
siirtoja
koskeva
eurooppalainen
rekisteri)
liitteen
II
luettelossa
28
kohta
epäolennainen
ESRS
E3-1
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
9
kohta
epäolennainen
ESRS
E3-1
Kohdennetut
toimintaperiaatteet
13
kohta
epäolennainen
ESRS
E3-1
Merien
ja
valtamerten
kestävyys
14
kohta
epäolennainen
ESRS
E3-4
Kierrätetyn
ja
uudelleenkäytetyn
veden
kokonaismäärä
28
kohdan
c
alakohta
epäolennainen
ESRS
E3-4
Kokonaisvedenkulut
us
kuutiometreinä
oman
toiminnan
liikevoittoa
kohti
laskettuna
29
kohta
epäolennainen
ESRS
2
–
SBM-3
–
E4
16
kohdan
a
alakohdan
i
alakohta
epäolennainen
ESRS
2
–
SBM-3
–
E4
16
kohdan
b
alakohta
epäolennainen
ESRS
2
–
SBM-3
–
E4
16
kohdan
c
alakohta
epäolennainen
ESRS
E4-2
Kestävät
maata
tai
maataloutta
koskevat
käytännöt
tai
toimintaperiaatteet
24
kohdan
b
alakohta
epäolennainen
ESRS
E4-2
Kestävät
meriin
liittyvät
käytännöt
tai
toimintaperiaatteet
24
kohdan
c
alakohta
epäolennainen
ESRS
E4-2
Metsäkatoon
puuttumista
koskevat
toimintaperiaatteet
24
kohdan
d
alakohta
epäolennainen
ESRS
E5-5
Kierrättämätön
jäte
37
kohdan
d
alakohta
epäolennainen
ESRS
E5-5
Vaarallinen
jäte
ja
radioaktiivinen
jäte
kohta
39
epäolennainen
ESRS
2
–
SBM-3
–
S1
Pakkotyötapausten
riski
14
kohdan
f
alakohta
epäolennainen
ESRS
2
–
SBM-3
–
S1
Lapsityövoima-tapausten
riski
14
kohdan
g
alakohta
epäolennainen
ESRS
S1-1
Ihmisoikeuspoliittiset
sitoumukset
20
kohta
101
ESRS
S1-1
Kansainvälisen
työjärjestön
kahdeksan
perusyleissopimuksen
käsittelemiä
aiheita
koskevat
due
diligence
-käytännöt
21
kohta
101
ESRS
S1-1
Ihmiskaupan
ehkäisemistä
koskevat
prosessit
ja
toimenpiteet
22
kohta
epäolennainen
ESRS
S1-1
Työtapaturmien
ehkäisemistä
koskevat
toimintaperiaatteet
tai
hallintajärjestelmä
23
kohta
102
ESRS
S1-3
Epäkohtien
tai
valitusten
käsittelyjärjestelmät
32
kohdan
c
alakohta
103
ESRS
S1-14
Kuolemantapausten
lukumäärä
ja
työtapaturmien
lukumäärä
ja
osuus
88
kohdan
b
ja
c
alakohta
108
49
ESRS
S1-14
Loukkaantumisten,
onnettomuuksien,
kuolemantapausten
tai
sairauksien
vuoksi
menetettyjen
päivien
määrä
88
kohdan
e
alakohta
108
ESRS
S1-16
Sukupuolten
välinen
tasoittamaton
palkkaero
97
kohdan
a
alakohta
109
ESRS
S1-16
Toimitusjohtajan
suhteettoman
suuri
palkka
97
kohdan
b
alakohta
109
ESRS
S1-17
Syrjintätapaukset
103
kohdan
a
alakohta
109
ESRS
S1-17
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden
ja
OECD:n
periaatteiden
noudattamatta
jättäminen
104
kohdan
a
alakohta
109
ESRS
2
–
SBM-3
–
S2
Huomattava
lapsityövoiman
tai
pakkotyön
käytön
riski
arvoketjussa
11
kohdan
b
alakohta
epäolennainen
ESRS
S2-1
Ihmisoikeuspoliittiset
sitoumukset
17
kohta
epäolennainen
ESRS
S2-1
Arvoketjun
työntekijöihin
liittyvät
toimintaperiaatteet
18
kohta
epäolennainen
ESRS
S2-1
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden
ja
OECD:n
toimintaohjeiden
noudattamatta
jättäminen
19
kohta
epäolennainen
ESRS
S2-1
Kansainvälisen
työjärjestön
kahdeksan
perusyleissopimuksen
käsittelemiä
aiheita
koskevat
due
diligence
-käytännöt
19
kohta
epäolennainen
ESRS
S2-4
Arvoketjun
alku-
ja
loppupäähän
liittyvät
ihmisoikeusongelmat
ja
ihmisoikeuksien
loukkaukset
36
kohta
epäolennainen
ESRS
S3-1
Ihmisoikeuspoliittiset
sitoumukset
16
kohta
epäolennainen
ESRS
S3-1
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden,
ILO:n
periaatteiden
tai
OECD:n
toimintaohjeiden
noudattamatta
jättäminen
17
kohta
epäolennainen
ESRS
S3-4
Ihmisoikeusongelmat
ja
ihmisoikeuksien
loukkaukset
36
kohta
epäolennainen
ESRS
S4-1
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
toimintaperiaatteet
kohta
16
111
ESRS
S4-1
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden
ja
OECD:n
toimintaohjeiden
noudattamatta
jättäminen
17
kohta
111
ESRS
S4-4
Ihmisoikeusongelmat
ja
ihmisoikeuksien
loukkaukset
35
kohta
114
ESRS
G1-1
Korruption
vastainen
Yhdistyneiden
kansakuntien
yleissopimus
10
kohdan
b
alakohta
115
ESRS
G1-1
Väärinkäytösten
paljastajien
suojelu
10
kohdan
d
alakohta
116
ESRS
G1-4
Korruption
ja
lahjonnan
torjuntaa
koskevien
lakien
rikkomisesta
määrätyt
sakot
24
kohdan
a
alakohta
117
ESRS
G1-4
Korruption
ja
lahjonnan
torjuntaa
koskevat
normit
24
kohdan
b
alakohta
117
50
Ympäristötiedot
EU-taksonomia
EU:n
taksonomia-asetuksessa
(EU)
2020/852
määritellään
ympäristön
kannalta
kestävä
taloudellinen
toiminta.
Sääntelyn
edellyttämillä
lomakkeilla
raportoidaan
taksonomiakelpoisuus
ja
taksonomianmukaisuus
kunkin
ilmastotavoitteen
osalta.
Keskeinen
tulosindikaattori
Green
Asset
Ratio
(GAR-osuus)
kuvastaa
yhtiön
taksonomianmukaisten
vastuiden
osuutta
yhtiön
kokonaisvaroista.
Yhtiö
arvioi
taksonomiaosuuksia
vastapuolen
julkisesti
raportoimien
taksonomiatietojen
perusteella.
Tiedot
on
kerätty
vastapuolen
tilikautta
2024
koskevista
raporteista.
Kotitalouksille
ja
paikallishallinnoille
myönnettyjen
lainojen
taksonomiaosuuksia
arvioidaan
asetuksen
edellyttämin
kriteerein.
Komission
delegoitu
asetus
(EU)
2026/73
antaa
mahdollisuuden
soveltaa
tilikauden
2025
kestävyysraportoinnissa
vuoden
2024
kestävyysraportoinnissa
sovellettua
EU-
taksonomiasääntelyä
kattaen
asetukset
(EU)
2021/2139,
(EU)
2022/1214,
(EU)
2023/2486
ja
(EU)
2023/2485.
Tilikauden
2025
taksonomiaraportoinnissa
on
käytetty
tätä
mahdollisuutta.
GAR-osuuden
laskennassa
huomioon
otetut
omaisuuserät
kattavat
97,3
(97,3)
%
yhtiön
kokonaisvaroista.
Raportointikauden
2025
lopussa
liikevaihtoon
perustuen
yhtiöllä
on
taksonomiakelpoisia
vastuita
37,7
(37,8)
%
ja
0,04
(0,1)
%
täyttää
taksonomianmukaisuuden
kriteerit.
Pääomamenoihin
perustuen
vastaavat
osuudet
ovat
37,7
(37,8)
%
ja
0,05
(0,1)
%.
Yhtiön
NFRD
(Non-Financial
Reporting
Directive)
-alaisiin
yrityksiin
liittyvät
vastuut
ovat
pääasiallisesti
sijoitussalkun
omaisuuseriä,
sillä
yhtiön
yritysasiakasliike
toiminta
kohdistuu
pk-sektorille.
Kotitalouksille
myönnettyjen
asuntolainojen
taksonomianmukaisuuden
arvioinnissa
ja
seurannassa
käytetään
kohteelle
myönnettyä
energialuokkaa.
Lisäksi
huomioidaan
lainaan
kohdistuvat
merkittävät
fyysiset
riskit.
Kohde,
joka
täyttää
ilmastonmuutoksen
hillinnän
merkittävän
edistämisen
kriteerit
eikä
siihen
kohdistu
merkittävää
tulvariskiä,
otetaan
huomioon
mukaisuuden
laskennassa.
Yhtiö
ei
raportoi
taksonomianmukaisuuden
osuutta
kotitalouksille
myönnetyistä
asuinvakuudellisista
lainoista,
sillä
tällä
hetkellä
ei
ole
riittävästi
tietoa
fyysisten
riskien
kohdistumisesta
yksittäisille
kohteille.
Kotitalouksille
myönnettyjen
rakennusten
perusparannuslainojen
ja
autolainojen
kelpoisuuden
ja
mukaisuuden
arvioimiseksi
ei
ole
tällä
hetkellä
käytettävissä
riittävästi
tietoja,
minkä
vuoksi
yhtiö
ei
raporto
i
edellä
mainittuja
tietoja
kyseisistä
omaisuuseristä.
Yhtiön
raportoimat
taksonomianmukaiset
toiminnot
liittyvät
vieraan
pääoman
ehtoisiin
omaisuuseriin
sijoitussalkussa.
Yhtiöllä
ei
toistaiseksi
ole
taksonomianmukaisuudelle
asetettuja
tavoitteita.
Taksonomianmukaisten
toimintojen
luonteessa
tai
tavoitteissa
ei
ole
tapahtunut
merkittäviä
muutoksia
edellisiin
raportointikausiin
verrattuna.
Yhtiön
toiminnassa
ja
sen
kehittämisessä
otetaan
huomioon
liiketoimintaympäristössä
tapahtuvat
muutokset
ja
niiden
vaikutuksia
liiketoimintaan
ja
sidosryhmiin
arvioidaan
jatkuvasti.
Vastuullisuus
huomioidaan
yhtiön
toimintaa
ohjaavassa
strategiassa,
liiketapaohjeessa
ja
politiikoissa.
Luottopolitiikan
mukaan
yhtiö
ei
rahoita
ympäristölle
vahingollisia
hankkeita,
eettisesti
ja
moraalisesti
kiistanalaista
toimintaa
tai
kansallisen
lain
vastaista
toimintaa.
51
0.
Yhteenveto
keskeisistä
tulosindikaattoreista,
jotka
luottolaitosten
on
ilmoitettava
luokitusjärjestelmäasetuksen
8
artiklan
mukaisesti
Ympäristön
kannalta
kestävät
omaisuuserät
yhteensä
(****)
Miljoonaa
euroa
Ympäristön
kannalta
kestävät
omaisuuserät
yhteensä
(*****)
Miljoonaa
euroa
Keskeinen
tulosindikaattori
(****)
Keskeinen
tulosindikaattori
(*****)
Prosenttiosuus
(kaikista
omaisuuseristä)
(***)
GAR-osuuden
osoittajasta
pois
jätettyjen
omaisuuserien
prosenttiosuus
(7
artiklan
2
ja
3
kohta
sekä
liitteessä
V
oleva
1.1.2
jakso)
GAR-osuuden
nimittäjästä
pois
jätettyjen
omaisuuserien
prosenttiosuus
(7
artiklan
1
kohta
ja
liitteessä
V
oleva
1.2.4
jakso)
Pääasiallinen
keskeinen
tulosindikaattori
Lainakannan
vihreiden
omaisuuserien
osuus
(GAR-osuus)
3,2
3,6
0,0
%
0,0
%
97,3
%
44,1
%
2,7
%
Ympäristön
kannalta
kestävät
toiminnot
yhteensä
(****)
Miljoonaa
euroa
Ympäristön
kannalta
kestävät
toiminnot
yhteensä
(*****)
Miljoonaa
euroa
Keskeinen
tulosindikaattori
(****)
Keskeinen
tulosindikaattori
(*****)
Prosenttiosuus
(kaikista
omaisuuseristä)
GAR-osuuden
osoittajasta
pois
jätettyjen
omaisuuserien
prosenttiosuus
(7
artiklan
2
ja
3
kohta
sekä
liitteessä
V
oleva
1.1.2
jakso)
GAR-osuuden
nimittäjästä
pois
jätettyjen
omaisuuserien
prosenttiosuus
(7
artiklan
1
kohta
ja
liitteessä
V
oleva
1.2.4
jakso)
Täydentävät
keskeiset
tulosindikaattorit
GAR-osuus
(lainavirta)
0,0
0,0
0,0
%
0,0
%
96,6
%
30,6
%
3,4
%
Kaupankäyntivarasto(*)
-
-
-
-
Rahoitusvakuudet
-
-
-
-
Hoidettavina
olevat
varat
-
-
-
-
Palkkiotuotot(**)
*Luottolaitokset,
jotka
eivät
täytä
vakavaraisuusasetuksen
94
artiklan
1
kohdan
tai
325
a
artiklan
1
kohdan
edellytyksiä
**
Palkkiotuotot
muista
palveluista
kuin
luotonanannosta
ja
hoidettavina
olevista
varoista
Laitosten
on
annettava
tulevaisuuteen
suuntautuvat
tiedot
tästä
keskeisestä
tulosindikaattorista,
tavoitteet
mukaan
lukien,
sekä
asiaankuuluvat
selitykset
käytetystä
menetelmästä.
***
Keskeisen
tulosindikaattorin
kattamien
omaisuuserien
prosenttiosuus
pankkien
kokonaisvaroista
****
Vastapuolen
liikevaihtoindikaattorin
perusteella
*****
Vastapuolen
CapEx-indikaattorin
perusteella
lukuun
ottamatta
luotonantotoimintoja,
joissa
yleisen
luotonannon
osalta
käytetään
liikevaihtoindik
aattoria
Huomautus
1:
Taulukoissa
olevia
vihreäksi
värjättyjä
soluja
ei
raportoida.
Huomautus
2:
Taulukoissa
luvut
raportoidaan
miljoonina
euroina.
Mikäli
tulos
on
alle
500
000
euroa,
se
pyöristyy
taulukossa
luvuksi
nolla.
Taulukoissa
viiva
tarkoittaa,
että
tulos
on
nolla
euroa.
52
1.
GAR-osuuden
laskennassa
käytettävät
omaisuuserät
(Liikevaihto)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
Miljoonaa
euroa
31.
joulukuuta
2025
Yhteen-
laskettu
brutto-
määräinen
kirjanpito-
arvo
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
luotot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
huomioon
vihreiden
omaisuuserien
osuuden
laskennassa
4
063
2
797
3
0
2
0
0
0
-
-
-
-
-
-
1
0
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
2
801
3
0
2
0
2
Rahoitusalan
yritykset
105
8
1
0
0
0
0
0
-
-
-
-
-
-
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
1
0
0
0
3
Luottolaitokset
105
8
1
0
0
0
0
0
-
-
-
-
-
-
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
1
0
0
0
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
105
8
1
0
0
0
0
0
-
-
-
-
-
-
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
1
0
0
0
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8
joista
sijoituspalveluyrityksiä
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
53
16
joista
vakuutusyhtiöitä
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
10
3
3
-
2
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
7
3
-
2
0
21
Luotot
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
0
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
10
3
3
-
2
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
7
3
-
2
0
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
24
Kotitaloudet
3
934
2
785
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
785
-
-
-
-
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
3
341
2
785
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
785
-
-
-
-
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
101
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
10
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
28
Paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
31
Haltuunotolla
saadut
vakuudet:
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Omaisuuserät,
jotka
jätetään
GAR-
osuuden
laskennassa
pois
osoittajasta
(muttei
nimittäjästä)
3
369
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
33
Rahoitusalan
yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
2
148
34
Pk-yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(jotka
eivät
ole
pk-yrityksiä),
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
2
082
35
Luotot
1
942
36
joista
liikekiinteistövakuudellisia
lainoja
545
54
37
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
16
38
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
119
39
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
20
40
EU:n
ulkopuolisten
maiden
vastapuolet,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
66
41
Luotot
-
42
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
63
43
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
3
44
Johdannaiset
55
45
Vaadittaessa
maksettavat
pankkien
väliset
lainat
103
46
Käteisvarat
ja
niihin
liittyvät
varat
941
47
Muut
varojen
luokat
(esim.
liikearvo,
hyödykkeet
jne.)
122
48
GAR-osuuteen
sisältyvät
omaisuuserät
yhteensä
7
432
2
797
3
0
2
0
0
0
-
-
-
-
-
-
1
0
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
2
801
3
0
2
0
49
Muut
omaisuuserät,
joita
ei
oteta
huomioon
GAR-osuuden
laskennassa
205
50
Saamiset
valtioilta
130
51
Saamiset
keskuspankeilta
75
52
Kaupankäyntivarasto
-
53
Kokonaisvarat
7
637
2
797
3
0
2
0
0
0
-
-
-
-
-
-
1
0
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
2
801
3
0
2
0
Taseen
ulkopuoliset
vastuut
-
Yritykset,
joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
54
Rahoitusvakuudet
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
55
Hoidettavina
olevat
varat
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
56
Joista
vieraan
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
57
Joista
oman
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
55
1.
GAR-osuuden
laskennassa
käytettävät
omaisuuserät
(Liikevaihto)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
Miljoonaa
euroa
31.
joulukuuta
2024
Yhteen-
laskettu
brutto-
määräinen
kirjanpito-
arvo
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
luotot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
huomioon
vihreiden
omaisuuserien
osuuden
laskennassa
4
283
2
877
4
1
3
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
2
881
4
1
3
0
2
Rahoitusalan
yritykset
125
13
1
1
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
1
1
0
0
3
Luottolaitokset
125
13
1
1
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
1
1
0
0
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
123
13
1
1
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
1
1
0
0
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
1
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
7
Muut
rahoituslaitokset
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8
joista
sijoituspalveluyrityksiä
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
56
16
joista
vakuutusyhtiöitä
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
17
Luotot
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
15
4
3
-
2
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
7
3
-
2
0
21
Luotot
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
15
4
3
-
2
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
7
3
-
2
0
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
24
Kotitaloudet
4
129
2
861
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
861
-
-
-
-
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
3
473
2
861
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
861
-
-
-
-
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
104
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
8
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
28
Paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
31
Haltuunotolla
saadut
vakuudet:
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Omaisuuserät,
jotka
jätetään
GAR-
osuuden
laskennassa
pois
osoittajasta
(muttei
nimittäjästä)
3
337
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
33
Rahoitusalan
yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
2
477
34
Pk-yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(jotka
eivät
ole
pk-yrityksiä),
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
2
420
35
Luotot
2
287
36
joista
liikekiinteistövakuudellisia
lainoja
698
57
37
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
19
38
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
105
39
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
27
40
EU:n
ulkopuolisten
maiden
vastapuolet,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
57
41
Luotot
-
42
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
54
43
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
3
44
Johdannaiset
79
45
Vaadittaessa
maksettavat
pankkien
väliset
lainat
283
46
Käteisvarat
ja
niihin
liittyvät
varat
396
47
Muut
varojen
luokat
(esim.
liikearvo,
hyödykkeet
jne.)
102
48
GAR-osuuteen
sisältyvät
omaisuuserät
yhteensä
7
620
2
877
4
1
3
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
2
881
4
1
3
0
49
Muut
omaisuuserät,
joita
ei
oteta
huomioon
GAR-osuuden
laskennassa
212
50
Saamiset
valtioilta
147
51
Saamiset
keskuspankeilta
65
52
Kaupankäyntivarasto
-
53
Kokonaisvarat
7
832
2
877
4
1
3
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
4
-
-
-
-
-
-
-
2
881
4
1
3
0
Taseen
ulkopuoliset
vastuut
-
Yritykset,
joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
54
Rahoitusvakuudet
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
55
Hoidettavina
olevat
varat
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
56
Joista
vieraan
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
57
Joista
oman
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
58
1.
GAR-osuuden
laskennassa
käytettävät
omaisuuserät
(CapEx)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
Miljoonaa
euroa
31.
joulukuuta
2025
Yhteen-
laskettu
brutto-
määräinen
kirjanpito-
arvo
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
luotot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
huomioon
vihreiden
omaisuuserien
osuuden
laskennassa
4
063
2
798
4
0
2
0
0
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
2
801
4
0
2
0
2
Rahoitusalan
yritykset
105
9
1
0
0
0
0
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
1
0
0
0
3
Luottolaitokset
105
9
1
0
0
0
0
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
1
0
0
0
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
105
9
1
0
0
0
0
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
1
0
0
0
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8
joista
sijoituspalveluyrityksiä
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
59
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
16
joista
vakuutusyhtiöitä
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
10
4
3
-
2
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
7
3
-
2
0
21
Luotot
0
0
0
-
-
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0
0
-
-
0
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
10
4
3
-
2
0
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
7
3
-
2
0
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
24
Kotitaloudet
3
934
2
785
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
785
-
-
-
-
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
3
341
2
785
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
785
-
-
-
-
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
101
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
10
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
28
Paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
31
Haltuunotolla
saadut
vakuudet:
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Omaisuuserät,
jotka
jätetään
GAR-
osuuden
laskennassa
pois
osoittajasta
(muttei
nimittäjästä)
3
369
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
33
Rahoitusalan
yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
2
148
34
Pk-yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(jotka
eivät
ole
pk-yrityksiä),
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
2
082
35
Luotot
1
942
60
36
joista
liikekiinteistövakuudellisial
ainoja
545
37
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
16
38
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
119
39
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
20
40
EU:n
ulkopuolisten
maiden
vastapuolet,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
66
41
Luotot
-
42
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
63
43
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
3
44
Johdannaiset
55
45
Vaadittaessa
maksettavat
pankkien
väliset
lainat
103
46
Käteisvarat
ja
niihin
liittyvät
varat
941
47
Muut
varojen
luokat
(esim.
liikearvo,
hyödykkeet
jne.)
122
48
GAR-osuuteen
sisältyvät
omaisuuserät
yhteensä
7
432
2
798
4
0
2
0
0
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
2
801
4
0
2
0
49
Muut
omaisuuserät,
joita
ei
oteta
huomioon
GAR-osuuden
laskennassa
205
50
Saamiset
valtioilta
130
51
Saamiset
keskuspankeilta
75
52
Kaupankäyntivarasto
-
53
Kokonaisvarat
7
637
2
798
4
0
2
0
0
-
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
2
801
4
0
2
0
Taseen
ulkopuoliset
vastuut
-
Yritykset,
joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
54
Rahoitusvakuudet
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
55
Hoidettavina
olevat
varat
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
56
Joista
vieraan
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
57
Joista
oman
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
61
1.
GAR-osuuden
laskennassa
käytettävät
omaisuuserät
(CapEx)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
Miljoonaa
euroa
31.
joulukuuta
2024
Yhteen-
laskettu
brutto-
määräinen
kirjanpito-
arvo
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiin
aloihin
liittyviä
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
ympäristön
kannalta
kestäviä
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
luotot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
huomioon
vihreiden
omaisuuserien
osuuden
laskennassa
4
283
2
878
5
1
3
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
2
882
5
1
3
0
2
Rahoitusalan
yritykset
125
13
2
1
0
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
2
1
0
0
3
Luottolaitokset
125
13
2
1
0
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
2
1
0
0
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
123
13
2
1
0
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
2
1
0
0
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
1
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
7
Muut
rahoituslaitokset
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8
joista
sijoituspalveluyrityksiä
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
62
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
16
joista
vakuutusyhtiöitä
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
17
Luotot
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
15
5
3
-
2
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
8
3
-
2
0
21
Luotot
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
15
5
3
-
2
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
8
3
-
2
0
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
24
Kotitaloudet
4
129
2
861
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
861
-
-
-
-
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
3
473
2
861
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
861
-
-
-
-
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
104
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
8
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
28
Paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
14
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
31
Haltuunotolla
saadut
vakuudet:
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Omaisuuserät,
jotka
jätetään
GAR-
osuuden
laskennassa
pois
osoittajasta
(muttei
nimittäjästä)
3
337
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
33
Rahoitusalan
yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
2
477
34
Pk-yritykset
ja
muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(jotka
eivät
ole
pk-yrityksiä),
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
2
420
35
Luotot
2
287
63
36
joista
liikekiinteistövakuudellisial
ainoja
698
37
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
19
38
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
105
39
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
27
40
EU:n
ulkopuolisten
maiden
vastapuolet,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
57
41
Luotot
-
42
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
54
43
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
3
44
Johdannaiset
79
45
Vaadittaessa
maksettavat
pankkien
väliset
lainat
283
46
Käteisvarat
ja
niihin
liittyvät
varat
396
47
Muut
varojen
luokat
(esim.
liikearvo,
hyödykkeet
jne.)
102
48
GAR-osuuteen
sisältyvät
omaisuuserät
yhteensä
7
620
2
878
5
1
3
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
2
882
5
1
3
0
49
Muut
omaisuuserät,
joita
ei
oteta
huomioon
GAR-osuuden
laskennassa
212
50
Saamiset
valtioilta
147
51
Saamiset
keskuspankeilta
65
52
Kaupankäyntivarasto
-
53
Kokonaisvarat
7
832
2
878
5
1
3
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3
-
-
-
-
-
-
-
2
882
5
1
3
0
Taseen
ulkopuoliset
vastuut
-
Yritykset,
joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevan
direktiivin
tiedonantovelvollisuuksia
54
Rahoitusvakuudet
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
55
Hoidettavina
olevat
varat
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
56
Joista
vieraan
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
57
Joista
oman
pääoman
ehtoisia
arvopapereita
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
64
2.
GAR-osuutta
koskevat
alakohtaiset
tiedot
(Liikevaihto)
Erittely
aloittain
-
NACE:n
nelinumerotasolla
(koodi
ja
nimi)
Miljoonaa
euroa
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopioliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCA)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCA)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(WTR)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(WTR)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CE)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CE)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(PPC)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(PPC)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(BIO)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(BIO)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM+
CCA+
WTR+
CE+PPC+
BIO)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM+
CCA+
WTR+
CE+PPC+
BIO)
1
C
17.22
Paperisten
talous-
ja
hygieniatarvikkeiden
valmistus
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
0
-
2
C
19.20
Jalostettujen
öljyjen
valmistus
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0
0
3
C
20.13
Muiden
epäorgaanisten
peruskemikaalien
valmistus
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0
0
4
C
27.51
Sähköisten
kodinkoneiden
valmistus
0
0
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
0
0
5
D
35.11
Sähkön
tuotanto
2
2
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
2
6
F
42.22
Sähkö
-
ja
tietoliikenneverkkojen
rakentaminen
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
7
G
46.90
Muu
tukkukauppa
0
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
0
-
8
M
72.19
Muu
luonnontieteellinen
ja
tekninen
tutkimus
ja
kehittäminen
-
-
-
-
-
-
-
-
4
-
-
-
4
-
65
2.
GAR-osuutta
koskevat
alakohtaiset
tiedot
(CapEx)
Erittely
aloittain
-
NACE:n
nelinumerotasolla
(koodi
ja
nimi)
Miljoonaa
euroa
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopioliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
(joihin
sovelletaan
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä)
Pk-yritykset
ja
muut
rahoitusalan
ulkopuoliset
yritykset,
joihin
ei
sovelleta
muiden
kuin
taloudellisten
tietojen
raportointia
koskevaa
direktiiviä
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
Bruttomääräinen
kirjanpitoarvo
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCA)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCA)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(WTR)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(WTR)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CE)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CE)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(PPC)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(PPC)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(BIO)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(BIO)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM+
CCA+
WTR+
CE+PPC+
BIO)
milj.
euroa
Josta
ympäris-
tön
kannalta
kestävät
(CCM+
CCA+
WTR+
CE+PPC+
BIO)
1
C
17.22
Paperisten
talous-
ja
hygieniatarvikkeiden
valmistus
-
-
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
0
-
2
C
19.20
Jalostettujen
öljyjen
valmistus
1
1
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1
1
3
C
20.13
Muiden
epäorgaanisten
peruskemikaalien
valmistus
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0
-
4
C
27.51
Sähköisten
kodinkoneiden
valmistus
0
0
-
-
-
-
0
-
-
-
-
-
0
0
5
D
35.11
Sähkön
tuotanto
2
2
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
2
6
F
42.22
Sähkö
-
ja
tietoliikenneverkkojen
rakentaminen
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
7
G
46.90
Muu
tukkukauppa
0
0
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0
0
8
M
72.19
Muu
luonnontieteellinen
ja
tekninen
tutkimus
ja
kehittäminen
1
0
-
-
-
-
-
-
3
-
-
-
4
0
66
3.
Lainakannan
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(Liikevaihto)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
%
(kaikista
nimittäjän
kattamista
omaisuuseristä)
31.
joulukuuta
2025
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
suojelu
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon-
otetuista
omaisuus-
eristä
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
lainat
ja
ennakot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
GAR-osuuden
laskennassa
huomioon
68,8
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
68,9
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
54,7
%
2
Rahoitusalan
yritykset
8,0
%
0,5
%
0,3
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
0,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8,1
%
0,5
%
0,3
%
0,0
%
0,0
%
1,4
%
3
Luottolaitokset
8,0
%
0,5
%
0,3
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
0,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8,1
%
0,5
%
0,3
%
0,0
%
0,0
%
1,4
%
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
8,0
%
0,5
%
0,3
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
0,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8,1
%
0,5
%
0,3
%
0,0
%
0,0
%
1,4
%
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
8
joista
sijoituspalveluyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
67
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
16
joista
vakuutusyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
28,1
%
27,7
%
-
25,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
4,0
%
-
-
-
39,4
%
-
-
-
-
-
-
-
71,6
%
27,7
%
-
25,1
%
0,0
%
0,1
%
21
Luotot
0,2
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2,7
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2,9
%
-
-
-
5,6
%
0,0
%
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
28,1
%
27,7
%
-
25,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
4,0
%
-
-
-
39,4
%
-
-
-
-
-
-
-
71,6
%
27,7
%
-
25,1
%
0,0
%
0,1
%
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
24
Kotitaloudet
70,8
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
70,8
%
-
-
-
-
52,9
%
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
83,4
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
83,4
%
-
-
-
-
45,0
%
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1,4
%
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,1
%
28
Paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
31
Haltuunoton
kautta
saadut
vakuudet
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
32
Yhteenlasketut
GAR
-osuuteen
kuuluvat
varat
37,6
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
37,7
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
100,0
%
68
3.
Lainakannan
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(Liikevaihto)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
%
(kaikista
nimittäjän
kattamista
omaisuuseristä)
31.
joulukuuta
2024
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
suojelu
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon-
otetuista
omaisuus-
eristä
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
lainat
ja
ennakot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
GAR-osuuden
laskennassa
huomioon
67,2
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
67,3
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
56,2
%
2
Rahoitusalan
yritykset
10,5
%
1,1
%
0,7
%
0,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
0,1
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10,6
%
1,1
%
0,7
%
0,1
%
0,0
%
1,6
%
3
Luottolaitokset
10,5
%
1,1
%
0,7
%
0,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
0,1
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10,6
%
1,1
%
0,7
%
0,1
%
0,0
%
1,6
%
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
10,7
%
1,1
%
0,8
%
0,1
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
0,1
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10,8
%
1,1
%
0,8
%
0,1
%
0,0
%
1,6
%
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
8
joista
sijoituspalveluyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
69
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
16
joista
vakuutusyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
23,2
%
17,6
%
-
15,4
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
0,5
%
-
-
-
24,6
%
-
-
-
-
-
-
-
48,3
%
17,6
%
-
15,4
%
0,3
%
0,2
%
21
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
23,2
%
17,6
%
-
15,4
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
0,5
%
-
-
-
24,6
%
-
-
-
-
-
-
-
48,3
%
17,6
%
-
15,4
%
0,3
%
0,2
%
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
24
Kotitaloudet
69,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
69,3
%
-
-
-
-
54,2
%
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
82,4
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
82,4
%
-
-
-
-
45,6
%
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1,4
%
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,1
%
28
Paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
31
Haltuunoton
kautta
saadut
vakuudet
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
32
Yhteenlasketut
GAR
-osuuteen
kuuluvat
varat
37,8
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
37,8
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
100,0
%
70
3.
Lainakannan
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(CapEx)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
%
(kaikista
nimittäjän
kattamista
omaisuuseristä)
31.
joulukuuta
2025
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
suojelu
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon-
otetuista
omaisuus-
eristä
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttöJ
oista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
lainat
ja
ennakot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
GAR-osuuden
laskennassa
huomioon
68,9
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
68,9
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
54,7
%
2
Rahoitusalan
yritykset
8,1
%
0,5
%
0,3
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8,2
%
0,5
%
0,3
%
0,1
%
0,0
%
1,4
%
3
Luottolaitokset
8,1
%
0,5
%
0,3
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8,2
%
0,5
%
0,3
%
0,1
%
0,0
%
1,4
%
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
8,1
%
0,5
%
0,3
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
8,2
%
0,5
%
0,3
%
0,1
%
0,0
%
1,4
%
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
8
joista
sijoituspalveluyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
71
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
16
joista
vakuutusyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
38,8
%
31,4
%
-
25,2
%
0,1
%
-
-
-
-
-
-
-
-
3,1
%
-
-
-
33,0
%
-
-
-
-
-
-
-
74,9
%
31,4
%
-
25,2
%
0,1
%
0,1
%
21
Luotot
75,9
%
15,6
%
-
-
0,8
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
75,9
%
15,6
%
-
-
0,8
%
0,0
%
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
38,8
%
31,4
%
-
25,2
%
0,1
%
-
-
-
-
-
-
-
-
3,1
%
-
-
-
33,0
%
-
-
-
-
-
-
-
74,9
%
31,4
%
-
25,2
%
0,1
%
0,1
%
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
24
Kotitaloudet
70,8
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
70,8
%
-
-
-
-
52,9
%
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
83,4
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
83,4
%
-
-
-
-
45,0
%
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1,4
%
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,1
%
28
Paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
31
Haltuunoton
kautta
saadut
vakuudet
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Yhteenlasketut
GAR
-osuuteen
kuuluvat
varat
37,6
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
37,7
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
100,0
%
72
3.
Lainakannan
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(CapEx)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
%
(kaikista
nimittäjän
kattamista
omaisuuseristä)
31.
joulukuuta
2024
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
suojelu
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon-
otetuista
omaisuus-
eristä
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttöJ
oista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
lainat
ja
ennakot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
GAR-osuuden
laskennassa
huomioon
67,2
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
67,3
%
0,1
%
0,0
%
0,1
%
0,0
%
56,2
%
2
Rahoitusalan
yritykset
10,8
%
1,2
%
0,7
%
0,2
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10,8
%
1,2
%
0,7
%
0,2
%
0,0
%
1,6
%
3
Luottolaitokset
10,8
%
1,2
%
0,7
%
0,2
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10,8
%
1,2
%
0,7
%
0,2
%
0,0
%
1,6
%
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
10,9
%
1,2
%
0,8
%
0,2
%
0,0
%
0,0
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10,9
%
1,2
%
0,8
%
0,2
%
0,0
%
1,6
%
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
8
joista
sijoituspalveluyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
73
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
16
joista
vakuutusyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
29,6
%
19,9
%
-
15,5
%
0,2
%
2,5
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
22,1
%
-
-
-
-
-
-
-
54,2
%
19,9
%
-
15,5
%
0,2
%
0,2
%
21
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
29,6
%
19,9
%
-
15,5
%
0,2
%
2,5
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
22,1
%
-
-
-
-
-
-
-
54,2
%
19,9
%
-
15,5
%
0,2
%
0,2
%
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
24
Kotitaloudet
69,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
69,3
%
-
-
-
-
54,2
%
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
82,4
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
82,4
%
-
-
-
-
45,6
%
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1,4
%
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,1
%
28
Paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,2
%
31
Haltuunoton
kautta
saadut
vakuudet
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Yhteenlasketut
GAR
-osuuteen
kuuluvat
varat
37,8
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
37,8
%
0,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
100,0
%
74
4.
Lainavirran
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(Liikevaihto)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
%
(kaikkien
huomioon
otettavien
omaisuuserien
virrasta)
31.
joulukuuta
2025
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon-
otetuista
omaisuus-
eristä
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
luotot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
huomioon
vihreiden
omaisuuserien
osuuden
laskennassa
74,8
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
74,8
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
68,3
%
2
Rahoitusalan
yritykset
13,9
%
0,3
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13,9
%
0,3
%
0,3
%
-
-
1,0
%
3
Luottolaitokset
13,9
%
0,3
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13,9
%
0,3
%
0,3
%
-
-
1,0
%
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
13,9
%
0,3
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13,9
%
0,3
%
0,3
%
-
-
1,0
%
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
8
joista
sijoituspalveluyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
75
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
16
joista
vakuutusyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
21
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
24
Kotitaloudet
75,7
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
75,7
%
-
-
-
-
67,3
%
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
84,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
84,3
%
-
-
-
-
60,5
%
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2,1
%
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,8
%
28
Paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
31
Haltuunoton
kautta
saadut
vakuudet
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Yhteenlasketut
GAR
-osuuteen
kuuluvat
varat
51,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
51,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
100,0
%
76
4.
Lainavirran
GAR-osuutta
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(CapEx)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
ae
%
(kaikkien
huomioon
otettavien
omaisuuserien
virrasta)
31.
joulukuuta
2025
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon-
otetuista
omaisuus-
eristä
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
GAR-osuus
-
sekä
osoittajassa
että
nimittäjässä
huomioon
otettavat
omaisuuserät
1
Muuta
kuin
kaupankäyntiä
varten
pidettävät
luotot,
vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit
ja
oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit,
jotka
otetaan
huomioon
vihreiden
omaisuuserien
osuuden
laskennassa
74,8
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
74,8
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
68,3
%
2
Rahoitusalan
yritykset
13,9
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13,9
%
0,3
%
-
-
-
1,0
%
3
Luottolaitokset
13,9
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13,9
%
0,3
%
-
-
-
1,0
%
4
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
5
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
13,9
%
0,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
13,9
%
0,3
%
-
-
-
1,0
%
6
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
7
Muut
rahoituslaitokset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
8
joista
sijoituspalveluyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
9
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
10
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
11
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
12
joista
omaisuudenhoitoyhtiöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
77
13
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
14
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
15
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
16
joista
vakuutusyritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
17
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
18
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
19
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
20
Muut
kuin
rahoitusalan
yritykset
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
21
Luotot
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
22
Vieraan
pääoman
ehtoiset
arvopaperit,
mukaan
lukien
tulojen
käyttö
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
23
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
24
Kotitaloudet
75,7
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
75,7
%
-
-
-
-
67,3
%
25
joista
asuinkiinteistövakuudellisia
lainoja
84,3
%
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
84,3
%
-
-
-
-
60,5
%
26
joista
rakennusten
perusparannuslainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2,1
%
27
joista
moottoriajoneuvolainoja
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,8
%
28
Paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
29
Asuntojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30
Muu
paikallishallintojen
rahoitus
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,0
%
31
Haltuunoton
kautta
saadut
vakuudet
asuin-
ja
liikekiinteistöt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32
Yhteenlasketut
GAR
-osuuteen
kuuluvat
varat
51,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
51,1
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
0,0
%
100,0
%
78
5.
Taseen
ulkopuolisia
vastuita
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(Liikevaihto)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
%
(kaikista
huomioon
otettavista
taseen
ulkopuolisista
eristä)
31.
joulukuuta
2025
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
1
Rahoitusvakuudet
(rahoitusvakuuksia
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori)
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
Hoidettavina
olevat
varat
(hoidettavina
olevia
varoja
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori)
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
79
5.
Taseen
ulkopuolisia
vastuita
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori
(CapEx)
a
b
c
d
e
f
g
h
i
j
k
l
m
n
o
p
q
r
s
t
u
v
w
x
y
z
aa
ab
ac
ad
%
(kaikista
huomioon
otettavista
taseen
ulkopuolisista
eristä)
31.
joulukuuta
2024
Ilmastonmuutoksen
hillintä
(CCM)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
(CCA)
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
(WTR)
Kiertotalous
(CE)
Ympäristön
pilaantuminen
(PPC)
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
(BIO)
YHTEENSÄ
(CCM+CCA+WTR+CE+PPC+BIO)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmäkelpoiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Osuus
kaikista
huomioon
otetuista
omaisuuseristä,
joilla
rahoitetaan
luokitusjärjestelmän
kannalta
merkityksellisiä
aloja
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
Joista
tulojen
käyttö
Joista
siirty-
mätoi-
minnat
Joista
mah-
dollis-
tavat
toimin-
nat
1
Rahoitusvakuudet
(rahoitusvakuuksia
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori)
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
2
Hoidettavina
olevat
varat
(hoidettavina
olevia
varoja
koskeva
keskeinen
tulosindikaattori)
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
80
Lomake
1.
Ydinvoimaan
ja
fossiilisiin
kaasuihin
liittyvät
toiminnot
(Liikevaihto)
Rivi
Ydinenergiaan
liittyvät
toiminnot
1
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
sellaisiin
innovatiivisiin
sähköntuotantolaitoksiin
liittyvää
tutkimusta,
kehittämistä,
demonstrointia
ja
käyttöönottoa,
jotka
tuottavat
energiaa
ydinreaktion
avulla
siten,
että
polttoainekierrosta
aiheutuu
mahdollisimman
vähän
jätettä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Ei
2
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
sähkön
tai
prosessilämmön
tuottamiseen
tarkoitettujen
uusien
ydinlaitosten
rakentamista
ja
turvallista
käyttöä,
myös
kaukolämpöä
tai
teollisia
prosesseja,
kuten
vedyn
tuotantoa,
varten
sekä
niiden
turvallisuuden
parantamista,
käyttäen
parasta
käytettävissä
olevaa
teknologiaa,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
3
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
olemassa
olevien
sähköä
tai
prosessilämpöä
tuottavien
ydinlaitosten
turvallista
toimintaa,
myös
kaukolämpöä
tai
teollisia
prosesseja,
kuten
vedyn
tuotantoa
ydinenergiasta,
varten
sekä
niiden
turvallisuuden
parantamista,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
Fossiiliseen
kaasuun
liittyvät
toiminnot
4
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
sähköntuotantolaitosten
rakentamista
tai
toimintaa,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
5
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
yhdistettyjen
lämpöä
tai
jäähdytystä
ja
sähköä
tuottavien
laitosten
rakentamista,
kunnostamista
ja
käyttöä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
6
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
lämpöä
tai
jäähdytystä
tuottavien
laitosten
rakentamista,
kunnostamista
ja
käyttöä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
Lomake
1.
Ydinvoimaan
ja
fossiilisiin
kaasuihin
liittyvät
toiminnot
(CapEx)
Rivi
Ydinenergiaan
liittyvät
toiminnot
1
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
sellaisiin
innovatiivisiin
sähköntuotantolaitoksiin
liittyvää
tutkimusta,
kehittämistä,
demonstrointia
ja
käyttöönottoa,
jotka
tuottavat
energiaa
ydinreaktion
avulla
siten,
että
polttoainekierrosta
aiheutuu
mahdollisimman
vähän
jätettä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Ei
2
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
sähkön
tai
prosessilämmön
tuottamiseen
tarkoitettujen
uusien
ydinlaitosten
rakentamista
ja
turvallista
käyttöä,
myös
kaukolämpöä
tai
teollisia
prosesseja,
kuten
vedyn
tuotantoa,
varten
sekä
niiden
turvallisuuden
parantamista,
käyttäen
parasta
käytettävissä
olevaa
teknologiaa,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
3
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
olemassa
olevien
sähköä
tai
prosessilämpöä
tuottavien
ydinlaitosten
turvallista
toimintaa,
myös
kaukolämpöä
tai
teollisia
prosesseja,
kuten
vedyn
tuotantoa
ydinenergiasta,
varten
sekä
niiden
turvallisuuden
parantamista,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
Fossiiliseen
kaasuun
liittyvät
toiminnot
4
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
sähköntuotantolaitosten
rakentamista
tai
toimintaa,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
5
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
yhdistettyjen
lämpöä
tai
jäähdytystä
ja
sähköä
tuottavien
laitosten
rakentamista,
kunnostamista
ja
käyttöä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
6
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
lämpöä
tai
jäähdytystä
tuottavien
laitosten
rakentamista,
kunnostamista
ja
käyttöä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
Kyllä
81
Lomake
2.
Luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(nimittäjä)
(Liikevaihto)
Rivi
Miljoonaa
euroa
Määrä
ja
osuus
(tiedot
on
esitettävä
rahamääräisinä
ja
prosenttiosuuksina)
Ilmastonmuutoksen
hillintä
+
ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Taloudelliset
toiminnot
Määrä
%
Määrä
%
Määrä
%
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.26
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.27
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
2
0,0
%
2
0,0
%
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.28
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
1
0,0
%
1
0,0
%
-
-
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.29
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.30
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0,0
%
0
0,0
%
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.31
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
1
0,0
%
1
0,0
%
0
0,0
%
8
Sovellettava
keskeinen
tulosindikaattori
yhteensä
3
0,0
%
3
0,0
%
0
0,0
%
82
Lomake
2.
Luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(nimittäjä)
(CapEx)
Rivi
Miljoonaa
euroa
Määrä
ja
osuus
(tiedot
on
esitettävä
rahamääräisinä
ja
prosenttiosuuksina)
Ilmastonmuutoksen
hillintä
+
ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Taloudelliset
toiminnot
Määrä
%
Määrä
%
Määrä
%
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.26
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.27
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0,0
%
0
0,0
%
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.28
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
2
0,0
%
2
0,0
%
-
-
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.29
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.30
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.31
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
1
0,0
%
1
0,0
%
-
-
8
Sovellettava
keskeinen
tulosindikaattori
yhteensä
4
0,0
%
4
0,0
%
-
-
83
Lomake
3.
Luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(osoittaja)
(Liikevaihto)
Rivi
Miljoonaa
euroa
Määrä
ja
osuus
(tiedot
on
esitettävä
rahamääräisinä
ja
prosenttiosuuksina)
Ilmastonmuutoksen
hillintä
+
ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Taloudelliset
toiminnot
Määrä
%
Määrä
%
Määrä
%
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.26
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
-
-
-
-
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.27
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
2
57,9
%
2
58,0
%
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.28
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
1
19,8
%
1
19,9
%
-
-
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.29
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
-
-
-
-
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.30
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
0
0,0
%
0
0,0
%
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.31
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
-
-
-
-
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
1
22,2
%
1
22,2
%
0
100,0
%
8
Luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
kokonaismäärä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
3
100,0
%
3
100,0
%
0
100,0
%
84
Lomake
3.
Luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(osoittaja)
(CapEx)
Rivi
Miljoonaa
euroa
Määrä
ja
osuus
(tiedot
on
esitettävä
rahamääräisinä
ja
prosenttiosuuksina)
Ilmastonmuutoksen
hillintä
+
ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Taloudelliset
toiminnot
Määrä
%
Määrä
%
Määrä
%
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.26
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
-
-
-
-
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.27
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
0
11,3
%
0
11,3
%
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.28
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
2
57,5
%
2
57,5
%
-
-
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.29
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
-
-
-
-
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.30
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
-
-
-
-
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.31
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
-
-
-
-
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
1
31,2
%
1
31,2
%
-
-
8
Luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
kokonaismäärä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
osoittajassa
4
100,0
%
4
100,0
%
-
-
85
Lomake
4.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset,
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(Liikevaihto)
Rivi
Miljoonaa
euroa
Osuus
(tiedot
on
esitettävä
rahamääräisinä
ja
prosenttiosuuksina)
Ilmastonmuutoksen
hillintä
+
ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Taloudelliset
toiminnot
Määrä
%
Määrä
%
Määrä
%
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.26
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.27
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.28
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.29
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0,0
%
0
0,0
%
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.30
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0,0
%
0
0,0
%
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.31
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0,0
%
0
0,0
%
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmäkelpoisten
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
2
793
37,6
%
2
793
37,6
%
0,01
0,0
%
8
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
kokonaismäärä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
2
793
37,6
%
2
793
37,6
%
0,01
0,0
%
86
Lomake
4.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset,
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaiset
taloudelliset
toiminnot
(CapEx)
Rivi
Miljoonaa
euroa
Osuus
(tiedot
on
esitettävä
rahamääräisinä
ja
prosenttiosuuksina)
Ilmastonmuutoksen
hillintä
+
ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Taloudelliset
toiminnot
Määrä
%
Määrä
%
Määrä
%
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.26
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.27
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.28
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
-
-
-
-
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.29
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0
%
0
0,0
%
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.30
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0
%
0
0,0
%
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevassa
4.31
jaksossa
tarkoitetun,
luokitusjärjestelmäkelpoisen
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisen
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0
%
0
0,0
%
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmäkelpoisten
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
2
794
37,6
%
2
794
37,6
%
0
0,0
%
8
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
mutta
ei
luokitusjärjestelmän
mukaisten
taloudellisten
toimintojen
kokonaismäärä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
2
794
37,6
%
2
794
37,6
%
0
0,0
%
87
Lomake
5.
Luokitusjärjestelmään
kelpaamattomat
taloudelliset
toiminnot
(Liikevaihto)
Rivi
Taloudelliset
toiminnot,
miljoonaa
euroa
Määrä
Prosenttiosuus
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.26
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
1
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.27
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
2
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.28
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
3
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0,0
%
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.29
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
4
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.30
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
5
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.31
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
6
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmään
kelpaamattomien
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
4
631
62,3
%
8
Luokitusjärjestelmään
kelpaamattomien
taloudellisten
toimintojen
kokonaismäärä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
4
631
62,3
%
Lomake
5.
Luokitusjärjestelmään
kelpaamattomat
taloudelliset
toiminnot
(CapEx)
Rivi
Taloudelliset
toiminnot,
miljoonaa
euroa
Määrä
Prosenttiosuus
1
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.26
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
1
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
2
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.27
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
2
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
3
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.28
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
3
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
0
0,0
%
4
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.29
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
4
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
5
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.30
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
5
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
6
Delegoidun
asetuksen
2021/2139
liitteissä
I
ja
II
olevan
4.31
jakson
mukaisesti
luokitusjärjestelmään
kelpaamattoman,
lomakkeen
1
rivillä
6
tarkoitetun
taloudellisen
toiminnan
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
-
-
7
Muiden
kuin
edellä
1–6
rivillä
tarkoitettujen
luokitusjärjestelmään
kelpaamattomien
taloudellisten
toimintojen
määrä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
4
630
62,3
%
8
Luokitusjärjestelmään
kelpaamattomien
taloudellisten
toimintojen
kokonaismäärä
ja
osuus
sovellettavan
keskeisen
tulosindikaattorin
nimittäjässä
4
630
62,3
%
88
E1
Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutokseen
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
Olennainen
kestävyysaihe
Vaikutukset
Riskit
ja
mahdollisuudet
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Fyysinen
riski:
Tulvariskillä
voi
olla
vaikutusta
asiakkaiden
taloudelliseen
asemaan
ja
maksukykyyn
sekä
ulkoistuksien
kannalta
kriittiseen
infrastruktuuriin.
Siirtymäriski:
Tulevalla
energiatehokkuusdirektiivillä
voi
olla
vaikutuksia
vakuuksien
arvoon
sekä
lainanottajien
maksukykyyn.
Vihreä
siirtymä
ja
päästöpolitiikka
voivat
aiheuttaa
sopeutumiskustannuksia
tai
-rajoitteita
eri
sektoreille.
Energiakustannusten
nousu
voi
heikentää
kotitalouksien
ja
energiaintensiivisillä
aloilla
toimivien
yritysten
maksukykyä.
Mahdollisuus:
Kestävien
tuotteiden
lisääntyvä
kysyntä
synnyttää
mahdollisuuden
tukea
vihreää
siirtymää
ja
tuottaa
asiakkaille
lisäarvoa
kehittämällä
uusia
palveluita
ja
kestäviä
ratkaisuja.
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Positiivinen
vaikutus:
Euroopan
investointirahaston
(EIR)
lainatakaus
tarjoaa
yrityksille,
taloyhtiöille
ja
kotitalouksille
mahdollisuuden
saada
rahoitusta
ympäristöystävällisiin
hankkeisiinsa
edullisemmilla
ehdoilla.
Lainatakauksen
tavoitteena
on
edistää
kotitalouksien
ja
yritysten
vihreää
siirtymää.
Yhtiö
tekee
yhteistyötä
vihreään
siirtymään
tähtäävissä
rahoitusratkaisuissa
myös
Finnveran
kanssa.
Negatiivinen
vaikutus:
Toiminnasta
aiheutuvat
kasvihuonekaasupäästöt
vaikuttavat
negatiivisesti
ilmastonmuutokseen.
Energia
Positiivinen
vaikutus:
Käyttämällä
uusiutuvaa
energiaa
vähennetään
yhtiön
oman
toiminnan
energiankulutuksen
aiheuttamia
kasvihuonekaasupäästöjä.
Mahdollisuus:
Kestävien
tuotteiden
lisääntyvä
kysyntä
synnyttää
mahdollisuuden
tukea
vihreää
siirtymää
ja
tuottaa
asiakkaille
lisäarvoa
kehittämällä
uusia
palveluita
ja
kestäviä
ratkaisuja.
Strategia
Ilmastonmuutoksen
hillintää
koskeva
siirtymäsuunnitelma
(E1-1)
Ilmastonmuutoksen
hillintää
koskeva
siirtymäsuunnitelma
on
yhtiössä
työn
alla.
Tavoitteena
on
hyväksyä
ja
ottaa
siirtymäsuunnitelma
käyttöön
vuonna
2026.
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
(ESRS
2
SBM-3)
Liiketoiminnan
resilienssiä
on
tarkasteltu
tunnistamalla
ESG-riskejä
ja
analysoimalla
niiden
vaikutuksia
eri
ilmastoskenaarioissa.
Riskien
tunnistamisprosessista
kerrotaan
osiossa
ESRS
2
IRO-1.
Skenaarioilla
on
analysoitu
merkittävimmäksi
tunnistettuja
ESG-riskejä,
jotka
liittyvät
energiatehokkuusdirektiivin,
vihreän
siirtymän
ja
energiakustannusten
nousun
aiheuttamiin
mahdollisiin
vaikutuksiin
yhtiön
luottovastapuoliin.
Merkittävimmät
ESG-riskit
ovat
siirtymäriskejä.
Skenaarioanalyysissa
on
arvioitu
vastapuolen
taloudellisten
kustannusten
muutosta
lähtötilanteeseen
verrattuna
NGFS
skenaarioilla
Current
Policies,
Nationally
Determined
Contributions
(NDC)
ja
Net
Zero
2050.
Lisäksi
ICLAAP-prosessin
ilmastoskenaariossa
on
mallinnettu
merkittävimpien
ESG-
riskien
ohella
yksittäisenä
skenaariona
fyysistä
tulvariskiä.
Analyysit
on
toteutettu
raportointivuoden
aikana.
ESG-riskeihin
liittyvien
skenaarioiden
lisäksi
yhtiö
on
laadullisesti
arvioinut
liiketoiminnan
resilienssiä
kahdessa
IPCC:n
(Intergovernmental
Panel
on
Climate
Change)
mukaisessa
ilmastonmuutosskenaariossa.
Arviointiin
on
valittu
maltillisen
lämpötilan
nousun
skenaario
RCP
2.6
sekä
erittäin
voimakkaan
lämpötilan
nousun
skenaario
RCP
8.5.
Analyysit
on
toteutettu
ensimmäisellä
CSRD-
raportointikaudella
2024.
Analyyseja
on
tehty
lyhyellä,
keskipitkällä
ja
pitkällä
aikavälillä.
Yhtiön
resilienssi
perustuu
kykyyn
tunnistaa
ja
arvioida
riskejä
sekä
tarvittaessa
sopeuttaa
liiketoimintamallia
muuttuvissa
olosuhteissa.
Yhtiön
arvion
89
mukaan
suhteellisen
yksinkertainen
liiketoimintamalli
ja
palveluvalikoima,
rajattu
maantieteellinen
sijainti
ja
pelkästään
Suomeen
keskittyvät
toiminnot
tuovat
mukanaan
mahdollisuudet
muuttaa
strategiaa
ja
prosesseja
tarvittaessa
joustavasti
ilmastonmuutokseen
sopeutumiseksi.
Analyysien
perusteella
yhtiön
strategia
ja
liiketoimintamalli
kestävät
arvioitujen
skenaarioiden
toteutumisen
vaikutukset
lyhyellä
ja
keskipitkällä
aikavälillä,
mutta
pitkän
aikavälin
vaikutukset
voivat
olla
merkittäviä.
Epävarmuustekijöitä
analyyseihin
tuo
osittain
laadulliseen
asiantuntija-arvioon
perustuva
lähestymistapa,
vakuuskohteisiin
liittyvien
tietojen
rajallinen
saatavuus
sekä
oletuksiin
perustuvat
arviot
tulevaisuuden
tilasta,
kuten
poliittisista
toimista
ja
energian
hinnasta.
Resilienssiä
hallitaan
järjestelmällisellä
riskien
tunnistamisella,
jatkuvuussuunnittelulla,
taloudellisilla
puskureilla,
strategisella
joustavuudella
sekä
sääntelyn
ja
viranomaisvaatimusten
noudattamisella.
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
Ilmastonmuutoksen
hillintään
ja
siihen
sopeutumiseen
liittyvät
toimintaperiaatteet
(E1-2)
Toimintaperiaate
Kestävyysaiheiden
kannalta
keskeinen
sisältö
Toimintaperiaatteeseen
liittyvä
kestävyysaihe
Soveltamisala
Organisaation
ylin
vastuutaso
Riskienhallintastrategia
Riskienhallintastrategian
mukaisesti
olennaiseksi
tunnistetut
ilmasto
-
ja
ympäristöriskit
implementoidaan
osaksi
soveltuvia
pääriskilajistrategioita.
•
Ilmastonmuutoksen
hillintä
•
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
•
Energia
Koko
henkilöstö
Hallitus
Luottopolitiikka
Luottopolitiikan
mukaisesti
luottopäätöksissä
ja
luottojärjestelyissä
on
huomioitava
hankkeen
ympäristöön,
yhteiskuntaan
ja
hyvään
hallintotapaan
liittyvät
kriteerit
siinä
laajuudessa,
kun
kunkin
rahoituksen
kokoluokalle
ja
luonteen
mukaan
voidaan
edellyttää
mahdollinen
riskivaikutus
huomioiden.
Luottopolitiikassa
määritellään
vastuullisuuden
näkökulmasta
toimialat,
joita
yhtiö
ei
rahoita.
Ympäristötekijät
ja
yrityksen
sopeutumiskyky
ilmastonmuutokseen
ovat
osa
yritysasiakkaiden
asiakasvalintaan,
riskitason
määrittämiseen
ja
luottoehtoihin
vaikuttavia
tekijöitä.
•
Ilmastonmuutoksen
hillintä
•
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
•
Energia
Lainaamisen
parissa
toimiva
henkilöstö
Johtoryhmä
Autoetupolitiikka
Autoetupolitiikka
määrittää
työsuhdeautojen
yleiset
hankintaehdot.
Hankittavan
auton
tulee
olla
vähäpäästöinen
ja
politiikka
määrittää
maksimirajan
auton
CO2-päästöille.
•
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Autoedun
piiriin
kuuluva
henkilöstö
Johtoryhmä
•
Sijoituspalveluiden
tarjoamisen
periaatteet
•
Sijoituspalveluiden
tarjoamisen
menettelytavat
Sijoituspalveluiden
tarjoamisen
periaatteet
on
ylimmän
tason
dokumentti
sääntelynmukaisen
sijoituspalveluiden
tarjoamisen
periaatteista.
Periaatedokumentin
mukaisesti
yhtiön
tulee
mm.
arvioida,
vastaako
annettava
neuvo
tai
tarjottava
palvelu
asiakkaan
kestävyysmieltymyksiä.
Menettelytapadokumentissa
kuvataan
mm.
kestävyysmieltymysten
kartoittamisen
menettelytavat.
•
Ilmastonmuutoksen
hillintä
•
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
•
Energia
Säästämisen
ja
sijoittamisen
parissa
toimiva
henkilöstö
•
Periaatteet:
hallitus
•
Menettelytavat:
johtoryhmä
Vastuullisen
sijoittamisen
periaatteet
Sp-Rahastoyhtiö
Oy:ssä
Yhtiö
välittää
asiakkailleen
Sp-
Rahastoyhtiön
rahastoja,
joka
huolehtii
ja
raportoi
vastuullisen
sijoittamisen
periaatteiden
noudattamisesta
omassa
toiminnassaan.
•
Ilmastonmuutoksen
hillintä
•
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
•
Energia
Sp-Rahastoyhtiö
Vastuu
toimintaperiaatteen
toteuttamisesta
on
Sp-Rahastoyhtiöllä
Toimintaperiaatteet
ovat
henkilöstön
saatavilla
yhtiön
sisäisessä
tiedotuskanavassa.
Sp-Rahastoyhtiö
huolehtii
vastuullisen
sijoittamisen
periaatteiden
saatavuudesta
omissa
kanavissaan.
90
Ilmastonmuutosta
koskeviin
toimintaperiaatteisiin
liittyvät
toimet
ja
resurssit
(E1-3)
Kestävyysaihe
Toimi
Aikahorisontti
Soveltamisala
Hiilestä
irtautumisen
keino
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Autoetupolitiikan
päästörajan
noudattamiseksi
työsuhdeautoissa
suositaan
sähkö
-
ja
hybridiautoja
scope
1
-
päästöjen
hillitsemiseksi.
Jatkuva
toimi
Autoedun
piiriin
kuuluva
henkilöstö
Sähköistyminen
Scope
2
päästöjen
vähentämiseksi
sähkön
ja
lämmityksen
energialle
on
hankittu
uusiutuvan
energian
alkuperätakuut.
Jatkuva
toimi,
toteutettu
2025
Oma
toiminta
Uusiutuvan
energian
käyttö
Yhteistyö
Euroopan
investointirahaston
(EIR)
kanssa
ja
kestävän
kehityksen
EIR-
takauksen
tarjoaminen
kotitalouksille
ja
yrityksille
vihreän
siirtymän
edistämiseksi.
Lainatakaus
tarjoaa
pk-yrityksille,
taloyhtiöille
ja
kotitalouksille
mahdollisuuden
saada
vihreää
siirtymää
edistäviin
kohteisiinsa
lainaa
edullisemmilla
ehdoilla.
Jatkuva
toimi
Asiakkaat
Arvoketjun
hiilestä
irtautuminen
Jälleenrahoituskumppanuus
Pohjoismaiden
Investointipankin
(NIB)
kanssa,
jossa
rahoitettavien
hankkeiden
tulee
täyttää
NIB:n
vastuullisuuskriteerit,
jotka
sisältävät
vaatimukset
hankkeen
ympäristövaikutuksille.
Jatkuva
toimi
Asiakkaat
Arvoketjun
hiilestä
irtautuminen
Asiakkaan
kestävyysmieltymysten
selvittäminen
ja
8-artiklan
mukaisten
rahastojen
tarjoaminen
Sp-Rahastoyhtiön
kautta.
Jatkuva
toimi
Asiakkaat
Arvoketjun
hiilestä
irtautuminen
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Siirtymäsuunnitelman
kehittäminen
aloitettu
raportointikaudella.
Suunnitelma
on
tarkoitus
ottaa
käyttöön
vuonna
2026.
Jatkuva
toimi,
toteutettu
2025
Oma
toiminta
Uusiutuvan
energian
käyttö
ja
arvoketjun
hiilestä
irtautuminen
Ilmastonmuutokseen
liittyvien
toimien
tavoitteena
on
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentäminen
ja
vihreän
siirtymän
edistäminen.
Käyttämällä
uusiutuvaa
sähkö-
ja
lämmitysenergiaa
raportointikaudella
vältetään
noin
388
tCO
2
e
kasvihuonekaasupäästöjä.
Vältettyjen
päästöjen
määrä
on
laskettu
Suomen
keskimääräisen
sähköntuotannon
päästökertoimen
ja
kaukolämmön
toimittajan
ilmoittaman
päästökertoimen
perusteella.
Raportoitujen
toimien
toteuttaminen
ei
ole
edellyttänyt
yhtiöltä
merkittäviä
pääoma-
tai
toimintamenoja
ja
yhtiö
arvioi,
ettei
toimien
toteuttaminen
ole
toistaiseksi
riippuvainen
ylimääräisten
resurssien
saatavuudesta.
Mittarit
ja
tavoitteet
Ilmastonmuutoksen
hillintään
ja
siihen
sopeutumiseen
liittyvät
tavoitteet
(E1-4)
Ilmastonmuutoksen
hillintään
liittyviä
tavoitteita
asetetaan
siirtymäsuunnittelun
yhteydessä.
Siirtymäsuunnitelma
on
yhtiössä
työn
alla,
ja
tavoitteena
on
hyväksyä
ja
ottaa
se
käyttöön
vuoden
2026
aikana.
Toistaiseksi
yhtiöllä
ei
ole
ESRS-standardin
määritelmän
mukaisia
tulossuuntautuneita
tai
aikasidonnaisia
ilmastonmuutoksen
hillintään
liittyviä
tavoitteita,
kuten
päästövähennystavoitteita.
Energiankulutus
ja
energialähteiden
yhdistelmä
(E1-5)
Yhtiön
energian
kokonaiskulutus
tilikaudella
on
7
090
(6
867)
MWh.
Tästä
2
556
(2
533)
MWh
aiheutuu
käytetyn
sähkön
energian
kulutuksesta,
4
523
(4
333)
MWh
konttoreiden
lämmityksestä
ja
10
MWh
autojen
polttoaineen
kulutuksesta.
Sähkön
energiankulutus
perustuu
ostetun
sähköenergian
määrään
ja
sähköautojen
osalta
arvioituun
sähkön
kulutukseen.
Konttoreiden
lämmitysmuoto
on
kaukolämpö
ja
sen
energiankulutusta
on
estimoitu
Suomen
keskimääräisen
toimistotilan
(PCAF)
energiankulutuksen
perusteella.
Neljän
suurimman
konttorirakennuksen
osalta
on
kerätty
todelliset
lämmityksen
energiankulutustiedot.
Kaikkien
konttoreiden
todellisen
energiankulutuksen
tietojen
kerääminen
on
haastavaa
ja
toimitiloissa
ei
usein
ole
omia
mittareita,
jolloin
yhtiölle
kuuluvaa
osuutta
tulee
arvioida.
Sähkö
-
ja
lämpöenergia
ovat
100
%
alkuperätakuin
vahvistettua
uusiutuvaa
alkuperää.
Uusiutuvista
lähteistä
91
peräisin
olevan
energian
kokonaiskulutus
on
kokonaisuudessaan
ostettua
tai
hankittua
energiaa.
Yhtiöllä
ei
ole
uusiutuvista
lähteistä
peräisin
olevaa
polttoaineen
kulutusta
tai
itse
tuotettua,
muusta
kuin
polttoaineesta
peräisin
olevan
uusiutuvan
energian
kulutusta.
Yhtiöllä
ei
ole
toimintaa
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä
aloilla
eikä
omaa
energiantuotantoa.
Energiankulutus
ja
energialähteiden
yhdistelmä
2024
2025
Fossiilisen
energian
kokonaiskulutus
(MWh)
4
351
10
Fossiilisten
energialähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
(%)
63
%
0
%
Ydinvoimaan
perustuvista
lähteistä
peräisin
olevan
energian
kulutus
(MWh)
81
-
Ydinvoimaan
perustuvien
lähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
(%)
1
%
0
%
Uusiutuvista
lähteistä,
mukaan
lukien
biomassa
(sekä
biologista
alkuperää
oleva
teollisuus-
ja
yhdyskuntajäte,
biokaasu,
uusiutuva
vety
jne.),
peräisin
olevan
polttoaineen
kulutus
(MWh)
-
-
Ostetun
tai
hankitun
uusiutuvista
lähteistä
peräisin
olevan
sähkön,
lämmön,
höyryn
ja
jäähdytyksen
kulutus
(MWh)
2
435
7
079
Itse
tuotetun,
muusta
kuin
polttoaineesta
peräisin
olevan
uusiutuvan
energian
kulutus
(MWh)
-
-
Uusiutuvan
energian
kokonaiskulutus
(MWh)
2
435
7
079
Uusiutuvien
energialähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
(%)
35
%
100
%
Energian
kokonaiskulutus
(MWh)
6
867
7
090
Kasvihuonekaasujen
scope
1-,
scope
2-
ja
scope
3
-bruttopäästöt
ja
kokonaispäästöt
(E1-6)
Raportointikauden
2025
sijaintiperusteiset
kokonaiskasvihuonekaasupäätöt
ovat
580
514
(583
426)
tCO
2
e
ja
markkinaperusteisella
menetelmällä
laskettuna
579
955
(583
292)
tCO
2
e.
Yhtiön
liiketoiminnalle
tyypillisesti
suurin
osa
yhtiön
päästöistä
aiheutuu
laina-
ja
sijoitussalkun
kautta
niin
sanotuista
rahoitetuista
päästöistä.
Alla
olevassa
taulukossa
on
esitetty
yhtiön
kokonaispäästöjen
jakautuminen
Scope
1
ja
Scope
2
-
päästöih
in
sekä
merkittävimpiin
Scope
3
-päästöihin.
Tarkemmat
päästömäärät
jokaisen
laskentakategorian
osalta
raportoidaan
myöhemmin
tässä
luvussa.
Sijaintiperusteisesti
kasvihuonekaasupäästöt
suhteessa
liikevaihtoon
ovat
1
768
(1399)
tCO
2
e/milj.
€
ja
markkinaperusteisesti
laskettuna
vastaava
luku
on
1
766
(1399)
tCO
2
e/milj.
€.
Päästöintensiteetin
laskemiseen
käytetty
yhtiön
liikevaihto
on
328
429
657
(417
056
294)
€.
Liikevaihto
on
laskettu
korko-
ja
palkkiotuottojen,
rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuottojen
ja
liiketoiminnan
muiden
tuottojen
summana.
Päästölaskenta
noudattaa
GHG
Protocol
Corporate
Standard
-standardin
periaatteita,
vaatimuksia
ja
ohjeita.
Kasvihuonekaasupäästöjen
laskennassa
ja
mittaamisessa
käytetyt
menetelmät,
merkittävät
oletukset
ja
päästökertoimet
sekä
syyt
niiden
valintaan
ilmoitetaan
raportilla
kunkin
laskentakategorian
kohdalla.
Liiketoiminnassa
ei
ole
tapahtunut
merkittäviä
muutoksia,
jotka
vaikuttaisivat
aikaisemmin
raportoitujen
päästötietojen
vertailukelpoisuuteen.
Päästölaskennassa
hyödynnetään
operatiiviseen
määräysvaltaan
perustuvaa
lähestymistapaa.
Yhtiöllä
ei
ole
operatiivista
määräysvaltaa
yhteisissä
toiminnoissa,
mutta
päästöt
huomioidaan
Seinäjoen
konttorin
osalta.
Yhtiön
oma
toiminta
ei
ole
päästökauppajärjestelmän
alaista.
Muutokset
päästölaskennassa
Raportointikaudella
2024
yhtiö
sovelsi
ensimmäistä
kertaa
PCAF:n
rahoitusalalle
yhtenäistä
laskentamenetelmää
rahoitettujen
kasvihuonekaasupäästöjen
laskemiseksi.
Raportointikaudella
2025
yhtiö
on
kehittänyt
laskentaa.
Asuntolainojen
tunnistamisessa
on
käytetty
tarkempaa
dataa
,
yrityslainakategorian
kattavuutta
on
parannettu
huom
ioimalla
tulonhankintaan
myönnetyt
kulutusluotot
sekä
laskentamenetelmän
soveltuvuutta
asuntoyhteisöille
myönnettyjen
lainojen
laskentaan
on
uudelleenarvioitu,
minkä
vuoksi
asuntoyhteisöjen
lainat
on
päätetty
jättää
päästölaskennan
ulkopuolelle.
Lisäksi
kategoriaan
15
kuuluvissa
laskennoissa
on
mahdollisuuksien
mukaan
käytetty
toimialakohtaisia
päästökertoimia
toimialojen
päästötilastojen
sijaan.
Moottoriajoneuvolainojen
päästöjen
laskentamenetelmää
on
korjattu,
koska
siinä
on
havaittu
virhe,
jossa
yksi
muuttujista
oli
huomioitu
laskennassa
kahteen
kertaan.
Tehtyjen
muutoksien
on
arvioitu
johtavan
tarkempaan
ja
todenmukaisempaan
laskentatulokseen.
Vertailukauden
luvut
on
oikaistu
kaikkien
menetelmämuutosten
osalta,
sillä
muutoksilla
on
92
huomattava
vaikutus
kyseisten
omaisuusluokkien
päästöihin.
Alla
olevassa
taulukossa
on
esitetty
2024
oikaistut
luvut,
2024
raportoidut
luvut
ja
edellisellä
kaudella
ilmoitetun
luvun
ja
tarkistetun
vertailuluvun
välinen
ero.
Vertailukauteen
2024
verrattuna
merkittävimmät
vaikutukset
päästömäärään
ovat
olleet
yrityslainojen
määrän
vähentyminen
sekä
joukkovelkakirjalainoissa
käytetyn
datan
Scope
3
-päästöjen
kattavuuden
kasvaminen.
Yrityslainojen
omaisuusluokan
päästömäärä
laski
25
%
ja
joukkovelkakirjalainojen
päästömäärä
kasvoi
300
%.
Yhtiön
raportoimat
kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
laskivat
-1
%
vertailukauteen
nähden.
Muutokset
vertailutiedoissa
2024
oikaistu
2024
raportoitu
Rahoitetut
päästöt
Scope
1,
2
ja
3
(tCO2e)
Scope
1
ja
2
-
päästöjen
intensiteetti
(tCO2e/milj.
€)
Rahoitetut
päästöt
Scope
1,
2
ja
3
(tCO2e)
Scope
1
ja
2
-
päästöjen
intensiteetti
(tCO2e/milj.
€)
Muutos
(tCO2e)
Yrityslainat
441
141
122,99
422
477
81,75
18
664
Asuntolainat
29
823
9,35
45
256
13,32
-15
433
Kaupalliset
kiinteistölainat
5
751
52,03
6
786
61,40
-1
035
Moottoriajoneuvolainat
1
983
199,18
9
915
994,19
-7
932
Listatut
osakkeet
ja
yritysten
joukkovelkakirjalainat
35
704
5,93
35
665
5,94
39
Listaamaton
pääoma
416
8,83
383
8,96
33
Yhtiön
Scope
3
-päästöt
582
590
-
588
255
-
-5
665
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
(sijaintiperusteiset)
(tCO2e)
583
426
1
399
589
090
1
412
-5
665
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
(markkinaperusteiset)
(tCO2e)
583
292
1
399
588
956
1
412
-5
665
Rahoitetut
päästöt
564
259
-
569
924
-
-5
665
93
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Takautuva
Välitavoitteet
ja
tavoitevuodet
Perusvuosi
2024
2024
2025
Muutos
(%)
2025
2030
2050
Vuotuinen
%-tavoite/
perusvuosi
Scope
1
-kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen
scope
1
-
bruttopäästöt
(tCO2e)
2
2
3
38
%
-
-
-
-
Säänneltyjen
päästökauppajärjestelmien
piiriin
kuuluvien
scope
1
-
kasvihuonekaasupäästöjen
prosenttiosuus
(%)
0
%
0
%
0
%
-
-
-
-
Scope
2
-kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen
sijaintiperusteiset
scope
2
-
bruttopäästöt
(tCO2e)
834
834
559
-33
%
-
-
-
-
Kasvihuonekaasujen
markkinaperusteiset
scope
2
-
bruttopäästöt
(tCO2e)
699
699
0
-100
%
-
-
-
-
Merkittävät
scope
3
-kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen
epäsuorat
(scope
3
-)
kokonaisbruttopäästöt
(tCO2e)
582
590
582
590
579
953
0
%
-
-
-
-
1
Ostetut
tavarat
ja
palvelut
15
840
15
840
17
337
9
%
-
-
-
-
2
Tuotantohyödykkeet
2
100
2
100
4
007
91
%
-
-
-
-
6
Liiketoimintaan
liittyvä
matkustaminen
89
89
54
-39
%
-
-
-
-
7
Työsuhteisten
työntekijöiden
työmatkaliikenne
303
303
269
-11
%
-
-
-
-
15
Investoinnit
564
259
564
259
558
285
-1
%
-
-
-
-
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
(sijaintiperusteiset)
(tCO2e)
583
426
583
426
580
514
0
%
-
-
-
-
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
(markkinaperusteiset)
(tCO2e)
583
292
583
292
579
955
-1
%
-
-
-
-
Scope
1
-päästöt
Yhtiön
Scope
1
-päästöt
ovat
raportointikaudella
2,5
(1,8)
tCO
2
e.
Päästöt
muodostuvat
yhtiön
omistamien
ja
hallinnassa
olevien
autojen
käytöstä.
Laskennassa
on
hyödynnetty
auton
käyttäjiltä
kerättyä
ensisijaista
tietoa
ajetusta
matkasta,
ajoneuvon
mallista,
kulutuksesta
ja
polttoainetyypistä
tai
auton
käyttäjälle
suunnatun
sovelluksen
tarjoamia
päästötietoja.
Päästökertoimena
on
käytetty
polttoaineen
Suomen
keskimääräistä
CO
2
-
päästökerrointa
(OpenCO2.net
/
Tilastokeskus).
Ajoneuvoista
aiheutuvat
biogeeniset
hiilidioksidipäästöt
ovat
0,3
(0,2)
tCO
2
e.
Scope
2
-päästöt
Yhtiön
Scope
2
-päästöt
muodostuvat
konttoreiden
ja
muiden
omistuksessa
olevien
kiinteistöjen
sähkönkulutuksesta
ja
lämmityksestä.
Lisäksi
Scope
2-
päästöt
sisältävät
yhtiön
omistamien
ja
hallinnassa
olevien
sähköautojen
sähkön
käytöstä
aiheutuvat
päästöt.
Mahdollinen
kaukokylmän
käyttö
yhtiön
toimitiloissa
on
vähäistä,
minkä
vuoksi
siitä
aiheutuvia
mahdollisia
kasvihuonekaasuja
ei
nähdä
oleelliseksi
raportoida.
Yhtiöllä
ei
ole
operatiivista
määräysvaltaa
konsernin
muissa
yhtiöissä
kuin
tytäryhtiössä,
minkä
vuoksi
sijoituskohteista
ei
aiheudu
yhtiölle
raportoitavia
Scope
2
-
päästöjä.
Alla
ilmoitetut
tiedot
ovat
kirjanpitokonsernin
Scope
2
-päästöt.
Laskenta
on
tehty
todellisen
sähkönkulutuksen
perusteella
lukuun
ottamatta
muutamia
konttoreita,
joiden
sähkö
sisältyy
vuokraan
ja
näiden
osalta
sähkönkulutus
on
estimoitu
muiden
konttoreiden
keskimääräisen
sähkönkulutuksen
perusteella.
Kaukolämmön
energiankulutus
on
estimoitu
PCAF:n
ilmoittaman
Suomen
keskimääräisen
toimistotilan
energiankulutuksen
perusteella.
Suurimpien
tilojen
(Koy
Lappeenrannan
säästökeskus
sekä
Liedon,
Seinäjoen
keskustan
ja
Turun
konttorit)
osalta
kaukolämmön
energiankulutus
lasketaan
isännöitsijältä
kerätyn
todellisen
kulutuksen
perusteella.
94
Sijaintiperusteiset
Scope
2
-kasvihuonekaasupäästöt
ovat
559
(834)
tCO
2
e.
Laskennassa
on
käytetty
Suomen
keskimääräisiä
CO
2
-päästökertoimia.
Päästökertoimet:
Suomen
keskimääräinen
sähköntuotanto,
OpenCO2.net
/
Energiateollisuus
ja
kaukolämmön
keskimääräinen
Suomen
tuotannon
ominaispäästökerroin
OpenCO2.net
/
Tilastokeskus.
Sovellettavissa
päästökertoimissa
ei
eritellä
biomassan
tai
biogeenisen
hiilidioksidin
prosenttiosuutta.
Markkinaperusteiset
Scope
2
-kasvihuonekaasupäästöt
ovat
0
(699)
tCO
2
e.
Yhtiön
käyttämä
sähkö-
ja
lämpöenergia
ovat
100
%
alkuperätakuin
vahvistettua
uusiutuvaa
alkuperää.
Scope
3
-päästöt
Yhtiön
Scope
3
-päästöt
ovat
merkittäväksi
arvioitujen
kategorioiden
yhteispäästömäärä
ja
ne
ovat
raportointikaudella
579
953
(582
590)
tCO
2
e.
Scope
3
luokan
merkittävät
kategoriat
on
arvioitu
liiketoiminnan
luonteen
ja
kategorian
vaikuttavuuden
perusteella.
Merkittävät
kategoriat
on
kuvattu
alla.
Polttoaineeseen
ja
energiaan
liittyvien
toimintojen
(kategoria
3),
arvoketjun
alku
-
ja
loppupään
kuljetuksien
ja
jakelun
(kategoria
4
ja
9)
sekä
vuokrattujen
omaisuuserien
(kategoria
8
ja
13)
ja
toiminnasta
muodostuvan
jätteen
(kategoria
5)
päästöt
on
arvioitu
määrältään
vähäisiksi,
minkä
vuoksi
kategorioita
ei
raportoida
erikseen.
Kuljetuksiin,
jätteisiin
ja
vuokrattuihin
omaisuuseriin
liittyvät
päästöt
tulevat
huomioiduksi
kategoriassa
1.
Laskentamenetelmien
tarkentuessa
yhtiö
voi
arvioida
kategorioiden
olennaisuutta
ja
mahdollisuuksia
ilmoittaa
edellä
mainitut
kategoriat
erikseen.
Tämä
edellyttää
osaltaan
tiedon
laadun
parantumista,
jotta
vältytään
kahdenkertaiselta
laskennalta.
Yhtiöllä
ei
ole
myytyjen
tuotteiden
jalostukseen,
käyttöön
tai
käsittelyyn
käyttöiän
lopussa
liittyvää
toimintaa
eikä
franchising
-toimintaa,
minkä
vuoksi
kategorioita
10–12
ja
14
ei
raportoida.
Scope
3
-päästöjen
laskennassa
on
tehty
arvoketjun
tietojen
estimointia
ja
käytetty
muun
muassa
hyödyke-
ja
toimialakohtaisia
päästökertoimia,
minkä
vuoksi
laskentatuloksiin
sisältyy
epävarmuutta.
Mahdollisuuksien
mukaan
laskennassa
on
käytetty
vastapuolen
tarjoamia
ensisijaisia
tietoja.
Toistaiseksi
tällaisia
tietoja
on
yhtiön
saatavilla
vain
hyvin
vähän.
Ensisijaisen
tiedon
perusteella
laskettujen
päästöjen
osuus
on
0,04
(0,05)
%.
Laskennassa
tehdyt
rajaukset
ja
mahdolliset
estimoinnit
raportoidaan
kunkin
kategorian
yhteydessä.
Scope
3-
päästöjen
laskennassa
ei
ole
käytetty
erityisiä
laskentavälineitä.
Ostetut
tavarat
ja
palvelut
(kategoria
1)
Ostetut
tavarat
ja
palvelut
sisältää
raportointikauden
aikana
kuluksi
kirjatuista
hankinnoista
ja
palveluista
aiheutuneet
päästöt.
Kategoria
sisältää
mm.
liiketoimintaan
liittyvät
ostot,
ICT-kustannukset,
markkinoinnin
-
ja
viestinnän,
toimitilojen
ylläpidon,
vakuutusmaksut,
asiantuntija-
ja
terveyspalvelut,
postipalvelut
ja
majoituskulut.
Toiminnasta
muodostuva
jäte
sisältyy
tähän
kategoriaan,
koska
liiketoiminta
huomioon
ottaen
toiminnasta
muodostuva
jäte
arvioidaan
vähäiseksi
.
Laskenta
perustuu
kustannusperusteiseen
menetelmään.
Päästökertoimet:
Exiobase
/
ADEME.
Päästökertoimen
valinta
on
pyritty
tekemään
hankintakategoriaa
mahdollisimman
kuvaavasti
ja
on
hyödynnetty
ensisijaisesti
Suomen
keskimääräisiä
päästökertoimia.
Tuotantohyödykkeet
(Kategoria
2)
Tuotantohyödykkeet
sisältävät
raportointikauden
aikana
taseeseen
kirjatut
koneet
ja
laitteet,
toimitilojen
remontointi-
ja
kalustekustannukset
sekä
aineettomat
hyödykkeet.
Laskentamenetelmänä
on
kustannusperusteinen
laskenta.
Päästökertoimet:
Exiobase.
Päästökertoimen
valinta
on
pyritty
tekemään
hankintakategoriaa
mahdollisimman
kuvaavasti
ja
on
hyödynnetty
ensisijaisesti
Suomen
keskimääräisiä
päästökertoimia.
Liikematkat
(Kategoria
6)
Liiketoimintaan
liittyvä
matkustaminen
sisältää
matkustamiskulut
ja
kilometrikorvauksien
mukaisesti
ajoneuvoilla
ajetuista
matkoista
aiheutuvat
Scope
1
ja
2
-
päästöt.
Junamatkustamisen
päästöt
on
raportoitu
VR:n
tuottaman
yhtiökohtaisen
raportin
mukaisesti.
Kaksinkertaisen
laskennan
välttämiseksi
sellaiset
liiketoimintaan
liittyvät
matkakulut,
joita
ei
voida
systemaattisesti
tunnistaa,
raportoidaan
osana
ostettuja
tavaroita
ja
palveluita
.
Päästökertoimet:
OpenCO2.net
/
Tilastokeskus.
Autolla
ajamisesta
muodostuvien
päästöjen
laskennassa
on
oletettu,
että
kaikki
autot
ovat
bensa-
autoja.
Työmatkat
(Kategoria
7)
Työsuhteisten
työntekijöiden
työmatkaliikenne
sisältää
auton
tai
julkisen
kulkuneuvon
käytöstä
aiheutuvat
Scope
1
ja
2
-päästöt.
Etätyöskentelystä
aiheutuvia
päästöjä
ei
95
ole
sisällytetty
laskentaan.
Laskenta
perustuu
vastapuolen
toimittamaan
ensisijaiseen
tietoon,
joka
kerätään
vuosittain
kyselyllä.
Henkilöstön,
joka
ei
ole
vastannut
kyselyyn
(9
%),
työmatkaliikenteestä
aiheutuvat
päästöt
estimoidaan
kyselyn
tulosten
perusteella.
Päästökertoimet:
OpenCO2.net
/
Tilastokeskus
/
VR-
Yhtymä
Oyj
/
Helsingin
Seudun
Liikenne
/
Defra.
Investoinnit
(Kategoria
15)
Investoinnit
sisältävät
yhtiön
laina-
ja
sijoitussalkun
kautta
muodostuvat
rahoitetut
päästöt.
Laskennassa
on
hyödynnetty
rahoitusalan
toimijoille
yhtenäistä
Partnership
for
Carbon
Accounting
Financials
(PCAF)
tarjoamaa
vuoden
2022
päästölaskentamenetelmää.
Omaisuuserät
ovat
sisällytetty
laskentaan
ja
pyritty
luokittelemaan
standardissa
osoitettujen
menetelmien
mukaisesti.
Laskennassa
käytettävien
tietojen
laatu
vaihtelee
ja
tätä
kuvataan
PCAF:n
tietojen
laadun
arviointiasteikolla
1–5
jokaisen
omaisuuserän
osalta.
Kuitenkin
rajallinen
tiedon
saatavuus
rahoitettujen
päästöjen
laskennassa
on
haaste,
jolloin
laskennassa
on
käytetty
PCAF:n
tarjoamien
laskentakaavojen
mukaisesti
toimialakohtaisia
keskiarvotietoja.
Laskenta
kattaa
78
(78)
%
yhtiön
koko
laina-
ja
sijoitussalkusta.
Laskennassa
käytettyjen
tietojen
laatu
vaihtelee
ja
yhtiö
pyrkii
kehittämään
toimintojaan,
jotta
tiedon
laatu
paranee
ja
vastapuolelta
kerättyä
ensisijaista
tietoa
voitaisiin
hyödyntää
tulevaisuudessa
enemmän.
PCAF:n
tiedon
laadun
arvosana
kuvastaa
tiedon
laadun
tasoa
ja
paras
arvosana
1
kertoo,
että
laskennassa
on
käytetty
auditoituja
vastapuolen
raportoimia
kasvihuonekaasupäästöjä.
Heikoimman
arvosanan
5
saavat
laskennat,
jotka
perustuvat
päästöjen
estimointiin
ja
PCAF:n
mukaisiin
päästökertoimiin.
Tarkempi
kuvaus
ja
käytetyt
menetelmät
jokaisen
omaisuusluokan
osalta
esitetään
alla.
Rahoitetut
päästöt
vuonna
2025
ovat
558
285
(564
259)
tCO
2
e,
mikä
on
96
(97)
%
kokonaiskasvihuonekaasupäästöjen
määrästä.
Päästöt
on
ilmoitettu
omaisuusluokittain
alla
olevassa
taulukossa.
Suurin
osa
salkun
päästöistä
muodostuu
yrityksille
myönnetyistä
liiketoimintalainoista
ja
yritysten
joukkovelkakirjalainojen
Scope
3
-päästöistä.
Näiden
osuus
kategoria
15
päästöistä
on
85
%.
Scope
3
kategoria
15
päästöt
Omaisuusluokka
Rahoitetut
päästöt
Scope
1
ja
2
(tCO2e)
(sis.
LULUCF)
Rahoitetut
päästöt
Scope
3
(tCO2e)
Scope
1
ja
2
-päästöjen
intensiteetti
(tCO2e/milj.
€)
PCAF:n
tietojen
laadun
arvosana,
painotettu
keskiarvo
Yrityslainat
166
711
165
190
119,00
4,38
Asuntolainat
30
522
-
10,01
3,13
Kaupalliset
kiinteistölainat
5
025
-
48,91
4,10
Moottoriajoneuvolainat
1
833
-
162,27
5,00
Listatut
osakkeet
ja
yritysten
joukkovelkakirjalainat
906
140
419
3,43
2,00
Listaamaton
pääoma
63
225
7,29
3,99
Valtionvelat
20
266
(18
089)
27
122
155,66
2,00
Yhteensä
225
328
332
957
Yrityslainat
Yrityslainojen
omaisuusluokka
sisältää
yrityksille
myönnetyistä
liiketoimintalainoista
muodostuvat
kasvihuonekaasupäästöt
raportointikauden
lopussa.
Laskennassa
otetaan
huomioon
vastapuolen
toiminnasta
aiheutuvat
kokonaispäästöt.
Yrityslainojen
kokonaispäästöt
ovat
331
902
(441
141)
tCO
2
e
sisältäen
vastapuolen
Scope
1,
2
ja
3-päästöt.
Scope
1
ja
2
-
päästöjen
intensiteetti
on
119
(123)
tCO
2
e
miljoonaa
myönnettyä
euroa
kohden.
Laskenta
kattaa
100
(100)
%
yhtiön
myöntämistä
yrityslainoista.
96
Yrityslainojen
päästöt
toimialoittain
Toimiala
Rahoitetut
päästöt
Scope
1
ja
2
(tCO2e)
Rahoitetut
päästöt,
Scope
3
(tCO2e)
Scope
1
ja
2
-
päästöjen
intensiteetti
(tCO2e/milj.
€)
PCAF:n
tietojen
laadun
arvosana,
painotettu
keskiarvo
A
Maatalous,
metsätalous,
kalatalous
112
123
45
774
462,82
4,82
B
Kaivostoiminta
ja
louhinta
2
261
904
726,18
4,30
C
Teollisuus
5
305
21
149
89,12
4,26
D
Sähkö
-,
kaasu-
ja
lämpöhuolto,
jäähdytysliiketoiminta
3
986
845
7
757,09
4,21
E
Vesihuolto,
viemäri-
ja
jätevesihuolto,
jätehuolto
ja
muu
ympäristön
puhtaanapito
7
410
3
519
324,55
4,10
F
Rakentaminen
3
942
24
975
35,87
4,16
G
Tukku
-
ja
vähittäiskauppa;
moottoriajoneuvojen
ja
moottoripyörien
korjaus
7
040
24
498
62,71
4,21
H
Kuljetus
ja
varastointi
11
668
8
711
194,08
4,13
I
Majoitus-
ja
ravitsemistoiminta
2
497
8
782
48,76
4,35
J
Informaatio
ja
viestintä
123
1
093
10,33
4,11
K
Rahoitus-
ja
vakuutustoiminta
1
086
3
914
7,98
4,34
L
Kiinteistöalan
toiminta
3
831
4
905
10,64
4,32
M
Ammatillinen,
tieteellinen
ja
tekninen
toiminta
317
3
583
4,59
4,22
N
Hallinto-
ja
tukipalvelutoiminta
591
2
468
29,62
4,27
O
Julkinen
hallinto
ja
maanpuolustus;
pakollinen
sosiaalivakuutus
117
264
8,54
4,08
P
Koulutus
195
442
14,14
4,44
Q
Terveys
-
ja
sosiaalipalvelut
1
247
4
551
26,85
4,59
R
Taiteet,
viihde
ja
virkistys
1
375
2
580
27,11
4,39
S
Muu
palvelutoiminta
1
598
2
235
91,25
4,89
T
Kotitalouksien
toiminta
työnantajina
-
-
-
-
U
Kansainvälisten
organisaatioiden
ja
toimielinten
toiminta
-
-
-
-
X
Toimiala
tuntematon
-
-
-
-
Yhteensä
166
711
165
190
119,00
4,38
Yrityslainojen
laskentaa
on
kehitetty
tarkemmaksi
ja
se
on
toteutettu
asiakastasolla,
kun
edellisen
raportointikauden
laskenta
toteutettiin
toimialatasolla,
sekä
kattavuutta
on
parannettu
huomioimalla
tulonhankintaan
myönnetyt
kulutusluotot.
Lisäksi
edelliseen
raportointikauteen
verrattuna
yhtiö
on
siirtynyt
käyttämään
toimialakohtaisia
päästökertoimia
ja
asuntoyhtei
söjen
lainat,
jotka
raportointikaudella
2024
raportoitiin
yrityslainojen
omaisuusluokassa,
on
jätetty
laskennan
ulkopuolelle.
Tehtyjen
muutoksien
on
arvioitu
johtavan
tarkempaan
ja
todenmukaisempaan
laskentatulokseen.
Asuntoyhteisöille
myönnettyjen
lainojen
tosiasiallisesta
käyttötarkoituksesta
saatava
tieto
ei
ole
määrämuotoisesti
hyödynnettävissä,
mutta
asuntoyhteisöjen
toiminnan
luonteen
perusteella
lainojen
on
arvioitu
olevan
pääosin
kiinteistöjen
rakennuttamiseen
ja
remontointiin.
Tulosten
perusteella
on
arvioitu,
että
yrityslainoihin
sovellettava
päästölaskentamenetelmä
ei
vastaa
asuntoyhteisöjen
osalta
todellisuutta,
minkä
vuoksi
asiakasryhmän
lainat
on
jätetty
toistaiseksi
pois
laskennasta.
Laskenta
perustuu
toimialakohtaisiin
päästökertoimiin
ja
vastapuolen
viimeiseksi
raportoimiin
tilinpäätöstietoihin
sekä
jäljellä
olevaan
lainamäärään
ja
sektorikohtaisiin
tietoihin.
Laskentaluokan
yleinen
tiedonlaadun
arvosana
on
4,38
(4,46).
Vastapuolen
päästöistä
yhtiölle
kuuluva
osuus
on
laskettu
raportointikauden
lopussa
jäljellä
olevan
lainamäärän
suhteessa
vastapuolen
viimeksi
raportoituun
oman
pääoman
ja
kokonaisvelan
määrään.
Tilinpäätöstiedot
on
kerätty
Suomen
asiakastiedosta
ja
Tila
stokeskukselta,
päästökertoimet
Exiobasesta
ja
toimialan
päästötiedot
The
Organisation
for
Economic
Co-
97
operation
and
Development
(OECD).
OECD:n
data
kattaa
tuotannon
CO
2
e
päästöt.
Vastapuolen
Scope
1,
2
ja
3-
päästöjen
osuus
on
estimoitu
toimialatilaston
mukaisen
päästöjen
jakauman
perusteella,
koska
käytetyt
päästökertoimet
eivät
sisällä
jaottelua.
Laskennassa
on
hyödynnetty
saatavilla
olevia
viimeisimmän
ajankohdan
tilastotietoja.
Vastapuolen
kokonaisvelan
määrä
on
joissain
tapauksissa
tilinpäätöstiedoissa
vähemmän
kuin
vastapuolen
velka
yhtiössä.
Näissä
tapauksissa
on
tehty
oletus,
että
kokonaisvelka
on
vähintään
yhtiössä
oleva
jäljellä
olevan
velan
määrä.
Jos
vastapuolen
tilinpäätöstietoja
tai
toimialan
varallisuustietoja
ei
ole
saatavilla,
laskennassa
on
hyödynnetty
estimaattia,
joka
estimoi
toimialan
kasvihuonekaasupäästöjen
määrä
per
euro.
Tiedon
laadun
parantamiseksi
yhtiö
aikoo
jatkaa
päästötietoja
tarjoavien
toimijoiden
kartoitusta
ja
kehittää
mahdollisen
asiakaskohtaisen
tiedon
keräämistä
tulevaisuudessa.
Yhtiön
asiakasportfolio
huomioiden
laskennan
toteuttaminen
vastapuolen
ensisijaisilla
tiedoilla
voi
olla
haastavaa,
sillä
valtaosa
yhtiön
asiakkaista
on
yksityishenkilöitä
ja
pieniä
yrityksiä.
Asuntolainat
Asuntolainojen
omaisuusluokka
sisältää
yhtiön
myönnetyistä
lainoista,
joiden
käyttötarkoitus
on
asunnon
tai
vapaa-ajan
asunnon
hankinta,
muodostuvat
kasvihuonekaasupäästöt.
Edelliseen
raportointikauteen
verrattuna
laskennassa
on
käytetty
tarkempaa
dataa,
ja
yhtiö
on
tehnyt
muutoksia
kriteereihin,
joilla
asuntolainat
määritellään
päästölaskennassa.
Tämän
myötä
asuinrakennuksen
peruskorjaukseen
myönnetyt
lainat
eivät
sisälly
laskentaan.
Asuntolainoista
aiheutuvat
kokonaispäästöt
ovat
30
522
(29
823)
tCO
2
e
sisältäen
vastapuolen
Scope
1
ja
2
-päästöt.
Päästöintensiteetti
on
10,01
(9,35)
tCO
2
e
miljoonaa
myönnettyä
euroa
kohden.
Asuntolainojen
päästöjen
laskennassa
käytetty
laskentamenetelmä
on
valittu
riippuen
kohteen
tietojen
saatavuudesta.
Energialuokan
omaavien
kohteiden
laskentaan
on
käytetty
PCAF:n
tarjoamaa
2a
vaihtoehtoa,
jossa
rahoitettuja
päästöjä
on
arvioitu
pinta-alan
ja
energialuokan
mukaisen
päästökertoimen
perusteella.
Lainat,
joiden
kohteesta
ei
ole
energialuokkaa
tiedossa
on
laskettu
PCAF:n
vaihtoehdon
2b
mukaisesti
ja
päästökertoimena
on
käytetty
PCAF:n
Suomen
asuinrakennusten
yleistä
pinta-alaperusteista
kerrointa.
Sellaiset
lainat,
joiden
rahoitetusta
kohteesta
ei
ole
kerättävissä
laskennassa
tarvittavia
tietoja
tai
ne
on
arvioitu
epärealistisiksi,
on
laskettu
vaihtoehdon
3
mukaisesti,
jossa
päästöjä
estimoidaan
rakennusten
lukumäärän
perusteella.
Tiedon
laatu
saa
yleisarvosanan
3,13
(3,20).
Tieto
rahoitetusta
kohteesta
on
estimoitu
lainan
vakuuden
perusteella,
mikä
on
tällä
hetkellä
paras
käytössä
oleva
tapa
saada
päästölaskennassa
tarvittavat
tiedot
rahoitettavasta
kohteesta.
Usein
rahoitettu
kohde
on
lainan
vakuutena
ja
tilanteissa,
joissa
lainalla
useita
vakuuksia,
rahoitettu
kohde
on
pyritty
tunnistamaan
vakuustietokannasta
vakuuden
käyvän
arvon
ja
lainan
myönnetyn
määrän
ja
järjestelmään
tallennusajankohdan
perusteella.
Yhtiölle
kuuluva
päästöjen
osuus
on
laskettu
jäljellä
olevan
lainamäärän
suhteessa
kohteen
käypään
arvoon
lainan
myöntöhetkellä.
Ennen
vuotta
2016
myönnettyjen
lainojen
osalta
ei
ole
tiedossa
kohteen
käypää
arvoa
lainan
myöntöhetkellä,
jolloin
laskennassa
on
käytetty
myönnettyä
lainamäärää.
Tehty
oletus
on
tällä
hetkellä
paras
käytössä
oleva
vaihtoehto
estimoida
kohteen
arvoa.
Yksittäisissä
tapauksissa
kohdentamiskerroin
asettuu
yli
100
%:n,
jolloin
kerroin
on
asetettu
manuaalisesti
100
prosenttiin.
Kaupalliset
kiinteistölainat
Kaupallisten
kiinteistöjen
omaisuusluokka
sisältää
yhtiön
myönnetyt
lainat,
joiden
käyttötarkoitus
on
liikekiinteistön
hankinta.
Kaupallisten
kiinteistöjen
rahoittamisesta
aiheutuvat
kokonaispäästöt
ovat
5
025
(5
751)
tCO
2
e.
Laskenta
sisältää
vastapuolen
Scope
1
ja
2
-päästöt.
Päästöintensiteetti
on
48,91
(52,03)
tCO
2
e
miljoonaa
myönnettyä
euroa
kohden.
Kaupallisten
kiinteistölainojen
päästöjen
laskennassa
käytetty
laskentamenetelmä
on
valittu
riippuen,
onko
rahoitetun
kohteen
ominaisuustiedot
kerättävissä.
Rahoitetun
kiinteistön
pinta-alan
ollessa
käytettävissä
päästöjen
laskentaan
on
hyödynnetty
PCAF:n
vaihtoehtoa
2b,
jolloin
käytetään
pinta-ala
perusteista
Suomen
keskimääräistä
toimiston
tai
yleistä
ei-asuinrakennuksen
päästökerrointa
riippuen
rahoitetusta
kohteesta.
Loput
on
laskettu
vaihtoehdon
3
mukaisesti,
jossa
päästöjä
estimoidaan
rakennusten
lukumäärän
perusteella.
Tiedon
laadun
yleisarvosana
omaisuusluokalle
on
4,10
(4,12).
Yhtiölle
kuuluva
päästöjen
osuus
on
laskettu
jäljellä
olevan
98
lainamäärän
suhteessa
kohteen
käypään
arvoon
lainan
myöntöhetkellä.
Lainojen,
joiden
osalta
kohteen
tiedot
eivät
ole
käytettävissä,
lainamäärä
on
suhteutettu
myönnetyn
lainamäärän
perusteella.
Yksittäisissä
tapauksissa
kohdentamiskerroin
asettuu
yli
100
%:n,
jolloin
kerroin
on
muutettu
manuaalisesti
100
prosenttiin.
Moottoriajoneuvolainat
Moottoriajoneuvolainojen
omaisuusluokka
sisältää
yhtiön
myönnetyt
lainat,
joiden
käyttötarkoitus
on
uuden
tai
käytetyn
ajoneuvon
hankinta.
Moottoriajoneuvolainojen
rahoittamisesta
aiheutuvat
kokonaispäästöt
ovat
1
833
(1
983)
tCO
2
e
tilikauden
lopun
tilanteessa.
Laskenta
sisältää
ajoneuvon
rahoittamisesta
aiheutuvat
Scope
1
ja
2-päästöt.
Päästöintensiteetti
on
162,27
(199,18)
tCO
2
e
miljoonaa
myönnettyä
euroa
kohden.
Moottoriajoneuvolainojen
päästöjen
laskennassa
on
käytetty
PCAF:n
tarjoamaa
laskentavaihtoehtoa
3b,
joka
antaa
tiedon
laadun
yleisarvosanaksi
5
(5).
Laskennassa
on
hyödynnetty
Suomen
keskimääräisiä
ajoneuvotilastoja,
koska
yhtiön
tiedot
rahoitettavasta
ajoneuvosta
ei
ole
määrämuotoista
ja
näin
ollen
hyödynnettävissä
laskennassa
kohtuullisella
työllä.
Tämän
vuoksi
myös
päästöjen
kohdentamiskerroin
on
100
%,
koska
kohteen
arvo
lainan
nostohetkellä
ei
ole
käytettävissä.
Ajoneuvotyyppi
on
estimoitu
Suomen
ajoneuvokannan
perusteella
ja
laskennassa
on
huomioitu
henkilöautot,
pakettiautot
ja
kuorma-autot.
Ajoneuvon
käyttövoima
ja
ajettu
matka
ovat
laskettu
Tilastokeskuksen
tilastojen
perusteella.
Ajoneuvon
kulutusta
on
arvioitu
ajoneuvotyypin
ja
Suomen
ilmastopaneelin
ja
Suomen
ympäristökeskuksen
(SYKE)
tarjoaman
tiedon
perusteella.
Päästökertoimet:
OpenCO2.net
/
Tilastokeskus
/
Energiateollisuus.
Moottoriajoneuvolainojen
omaisuusluokan
tuloksiin
tulee
suhtautua
kriittisesti
heikon
tiedon
laadun
vuoksi.
Yhtiö
on
tunnistanut
haasteet
päästölaskennassa
tarvittavan
tiedon
keräämisessä
ja
tulee
kartoittamaan
mahdollisuuksia
kehittää
omasta
tietojärjestelmästä
kerättävää
dataa
ajoneuvon
ominaisuuksien
osalta.
Lainamäärä
huomioiden
on
oletettavaa,
että
lainakantaan
tehdyt
rajaukset
eivät
huomioi
kaikkia
tosiasiallisesti
moottoriajoneuvon
hankintaan
myönnettyjä
lainoja.
Laskennassa
ei
myöskään
huomioida
kuin
henkilöautot,
pakettiautot
ja
kuorma-autot,
joka
ei
anna
täysin
todenmukaista
kuvaa
yhtiön
ajoneuvolainakannasta.
Listatut
osakkeet
ja
yritysten
joukkovelkakirjalainat
Listatut
osakkeet
ja
yritysten
joukkovelkakirjalainat
omaisuusluokka
sisältää
PCAF:n
määritelmän
mukaisesti
salkun
pörssiosakesijoitukset
sekä
joukkovelkakirjalainat.
Laskenta
kattaa
95
(94)
%
yhtiön
salkun
omaisuusluokan
mukaisista
arvopapereista.
Omaisuusluokan
rahoitetut
päästöt
ovat
141
326
(35
704)
tCO
2
e
ja
Scope
1
ja
2
-
päästöjen
määrä
suhteessa
sijoitettuun
miljoonaan
euroon
on
3,43
(5,93).
Omaisuusluokan
päästöjen
laskennassa
on
pyritty
hyödyntämään
ensisijaisesti
vastapuolen
raportoimia
päästötietoja
ja
niiden
osalta,
joilta
ne
eivät
ole
saatavilla,
on
käytetty
toimialan
päästökerrointa.
Omaisuusluokan
yleinen
tiedon
laadun
arvosana
on
2
(2).
Yhtiölle
kuuluvaa
osuutta
vastapuolen
päästöistä
on
estimoitu
sijoituksen
markkina-arvon
tai
joukkovelkakirjan
kirjanpitoarvon
ja
käteisvarat
sisältävän
yritysarvon
suhteessa.
Yksityisten
yritysten
osalta
yritysarvo
on
laskettu
oman
pääoman
ja
velan
yhteismääränä
ja
muutamassa
tapauksessa
taseen
loppusummana,
jos
velkoja
ei
ole
tunnistettavissa.
Laskennassa
on
käytetty
PCAF:n
vuoden
2022
laskentamenetelmää,
jonka
vuoksi
vihreitä
joukkovelkakirjalainoja
ei
ole
sisällytetty
laskentaan.
Vihreiden
joukkovelkakirjalainojen
osuus
kaikista
joukkovelkakirjalainoista
on
noin
5
(6)
%.
Listaamaton
pääoma
Omaisuusluokka
sisältää
PCAF:n
mukaiset
salkun
listaamattoman
pääoman
sijoitukset.
Kokonaispäästöt
omaisuusluokan
osalta
on
289
(416)
tCO
2
e
ja
Scope
1
ja
2
-päästöjen
määrä
suhteessa
sijoitettua
miljoonaa
euroa
kohden
on
7,29
(8,83).
Omaisuusluokan
yleinen
tiedon
laadun
arvosana
on
4
(4).
Listaamattoman
pääoman
osalta
jäljellä
oleva
lainamäärä
on
laskettu
omistettujen
osakkeiden
suhteessa
yrityksen
koko
osakekantaan
kerrottuna
yrityksen
oman
pääoman
määrällä.
Yhtiölle
kuuluva
osuus
vastapuolen
päästöistä
on
laskettu
jäljellä
olevan
lainamäärän
ja
yrityksen
oman
ja
vieraan
pääoman
yhteismäärään
suhdeluvun
perusteella.
Omaisuusluokan
päästöjen
laskennassa
on
pyritty
hyödyntämään
ensisijaisesti
vastapuolen
raportoimia
päästötietoja
ja
niiden
osalta,
joilta
ne
eivät
ole
saatavilla
on
käytetty
toimialan
päästökerrointa.
Vastapuolen
Scope
1,
2
ja
3
-päästöjen
osuus
on
estimoitu
OECD:n
toimialatilaston
mukaisen
päästöjen
jakauman
perusteella,
koska
käytetyt
päästökertoimet
99
eivät
sisällä
jaottelua.
Rahastosijoitukset
ja
vakuutusyhtiösopimukset
on
jätetty
laskennan
ulkopuolelle,
koska
ne
eivät
sovellu
PCAF:n
tarjoamiin
laskentamenetelmiin.
Näiden
osuus
on
19,1
(18,8)
%
kaikista
listaamattoman
pääoman
sijoituksista.
Valtionvelka
Omaisuusluokka
kattaa
sijoitussalkun
valtionveloista
aiheutuvat
päästöt.
Omaisuusluokan
kokonaispäästöt
ovat
47
388
(49
443)
tCO
2
e
(ei
sis.
LULUCF-sektoria)
ja
Scope
1
ja
2
-päästöjen
määrä
suhteessa
sijoitettua
miljoonaa
euroa
kohden
on
155,66
(148,36).
Yhtiölle
kuuluva
osuus
valtion
päästöistä
on
laskettu
sijoituksen
markkina-arvon
ja
ostovoimakorjatun
bruttokansantuotteen
suhdeluvun
perusteella.
Sijoituksen
markkina-arvo
on
muutettu
Yhdysvaltain
dollareiksi
($)
tilinpäätöspäivän
kurssilla.
Scope
1
-päästöjen
laskenta
on
toteutettu
mukaan
lukien
maankäyttösektorin
(LULUCF-sektori)
päästöt
sekä
ilman
LULUCF-sektoria.
Omaisuusluokan
yleinen
tiedon
laadun
arvosana
on
2
(2).
Päästötilastoina
on
käytetty
EDGAR:n
ja
OECD:n
julkaisemia
valtioiden
saatavilla
olevia
verifioimattomia
päästötilastoja.
Käytetyn
datan
puutteet
liittyvät
tietojen
ajantasaisuuteen
ja
sisällytettyjen
kasvihuonekaasujen
heikkoon
kattavuuteen.
Laskennassa
käytetyt
Scope
1-
päästötiedot
ovat
vuodelta
2024
ja
Scope
2
ja
3
-tiedot
vuodelta
2020.
Scope
2
ja
3
-päästöt
kattavat
tuotannon
CO
2
-päästöt.
Päästöhyvityksillä
rahoitettavat
kasvihuonekaasujen
poistot
ja
kasvihuonekaasupäästöjen
hillintähankkeet
(E1-
7)
Yhtiö
ei
rahoita
kasvihuonekaasujen
poistoja
päästöhyvityksillä.
Yhtiöllä
ei
ole
kasvihuonekaasujen
poistoon
tai
varastointiin
liittyviä
hankkeita
omissa
toiminnoissaan.
Sisäinen
hiilen
hinnoittelu
(E1-8)
Yhtiö
ei
käytä
sisäisiä
hiilen
hinnoittelujärjestelmiä.
Yhteiskunnalliset
tiedot
100
Yhteiskunnalliset
tiedot
S1
Oma
työvoima
Omaan
työvoimaan
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
Olennainen
kestävyysaihe
Vaikutukset
Riskit
ja
mahdollisuudet
Työ-
ja
yksityiselämän
tasapaino
Positiivinen
vaikutus:
Joustavat
työskentelymuodot,
työajanseuranta
sekä
mahdollisuus
osa-aikatyöhön
ja
opintovapaisiin
tukevat
henkilöstön
hyvinvointia
ja
mahdollistavat
tasapainon
työn
ja
vapaa
-ajan
välillä.
Mahdollisuus:
Työ
-
ja
yksityiselämän
tasapaino
voi
kehittää
työn
tehokuutta,
vähentää
vaihtuvuutta
ja
helpottaa
osaavan
työvoiman
löytämistä.
Terveys
ja
turvallisuus
Positiivinen
vaikutus:
Henkilöstön
käytössä
on
lakisääteistä
laajemmat
työterveyshuollon
palvelut.
Henkilöstölle
tarjotaan
henkistä
ja
fyysistä
terveyttä
tukevia
henkilöstöetuja.
Negatiivinen
vaikutus:
Henkilöstöä
uhkaavat
asiakastilanteet
ovat
lisääntyneet.
Mahdollisuus:
Henkisesti
ja
fyysisesti
hyvinvoiva
henkilöstö
lisää
tuottavuutta
sekä
parantaa
asiakaskokemusta
ja
kilpailukykyä.
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
Positiivinen
vaikutus:
Henkilöstön
urakehitystä
tuetaan
jatkuvalla
osaamisen
kehittämisellä
ja
koulutuksella.
OmaAkatemia
tarjoaa
kaikille
tasavertaiset
mahdollisuudet
kouluttautua.
Monipuoliset
tehtävänkuvat
ja
vastuulliset
työtehtävät
tarjoavat
mahdollisuuden
työssä
kehittymiseen.
Positiivinen
vaikutus:
Esihenkilöiden
kouluttaminen
ja
osaamisen
kehittäminen
tukee
tiimin
toimintaa
ja
työntekijöiden
tehokkuutta.
Riski:
Henkilöstön
osaamisessa
mahdollisesti
ilmenevät
puutteet
voivat
heikentää
työn
tehokkuutta
ja
kasvattaa
kustannuksia.
Riski:
Kilpailu
kokeneesta
työvoimasta
voi
aiheuttaa
haasteita
rekrytointiin.
Mahdollisuus:
Koulutuksen
ja
osaamisen
kehittäminen
tukee
työn
tehokuutta
ja
liiketoiminnan
kilpailukykyä.
Onnistuneesti
rakennettu
koulutusmalli
tukee
työnantajamielikuvaa
ja
auttaa
osaavan
työvoiman
saatavuudessa.
Yksityisyys
Mahdollinen
negatiivinen
vaikutus:
Mahdollinen
henkilöstön
henkilötietojen
vuotaminen
loukkaisi
henkilön
yksityisyyttä,
ja
tiedot
voisivat
päätyä
osaksi
väärinkäytöksiä.
Strategia
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
(ESRS
2
SBM-3)
Suurin
osa
yhtiön
henkilöstöstä
on
kokoaikaisia
ja
vakituisia
työntekijöitä.
Vakituisten
kokoaikaisten
työntekijöiden
osuus
vuoden
2025
lopussa
oli
91,6
(91)
%
ja
vakituisten
osa-aikaisten
osuus
oli
0,8
(1)
%.
Määräaikaisia
työsuhteita
oli
7,6
(8)
%
ja
osa
määräaikaisista
työsuhteista
on
vaihtelevan
työajan
piirissä.
Kaikki
edellä
mainitut
työntekijät
ovat
työsuhteessa
yhtiöön.
Olennaiset
omaan
työvoimaan
liittyvät
myönteiset
vaikutukset
voivat
kohdistua
koko
henkilöstöön
tai
yksittäisiin
työntekijöihin
henkilökohtaisten
järjestelyjen
kautta,
esimerkiksi
joustavaan
työskentelyyn
liittyen
perhe-
elämän
ja
työn
yhdistämiseksi.
Kattavat
työterveyshuollon
palvelut
ja
koulutusmahdollisuudet
ovat
koko
henkilöstön
käytössä.
Henkilöstöedut
myönnetään
vakinaisille
työntekijöille
sekä
määräaikaisille
työntekijöille,
joiden
työsuhteen
kesto
on
vähintään
6
kuukautta.
Tunnistetut
mahdollisuudet
koskevat
koko
henkilöstöä.
Olennaiset
omaan
työvoimaan
liittyvät
negatiiviset
vaikutukset,
kuten
henkilötietojen
vuotaminen,
voivat
vaikuttaa
koko
henkilöstöön,
tai
ne
voivat
olla
yksittäiseen
henkilöön
kohdistuvia,
kuten
uhkaavat
asiakastilanteet.
Asiakasrajapinnassa
toimivien
henkilöiden
arvioidaan
kohtaavan
uhkaavia
asiakastilanteita
muuta
henkilöstöä
todennäköisemmin.
Henkilöstön
osaamiseen
liittyvä
riski
johtuu
asiantuntijuuteen
nojaavasta
liiketoimintamallista,
ja
riski
liittyy
koko
henkilöstöön.
Työvoiman
saatavuutta
koskeva
riski
liittyy
kokeneen
työvoiman
saatavuuteen
asiantuntijatehtävissä.
Riski
ei
kohdistu
tiettyihin
yksiköihin.
Siirtyminen
ilmastoneutraaliin
toimintaan
ja
siirtymäsuunnitelman
toteuttaminen
vaatii
henkilöstöltä
uusien
toimintatapojen
omaksumista
ja
yhtiöltä
henkilöstön
kouluttamista.
Yhtiön
tavoitteena
on
hyväksyä
101
ja
ottaa
siirtymäsuunnitelma
käyttöön
vuonna
2026.
Siirtymäsuunnitelman
laatimisen
jälkeen
yhtiöllä
on
paremmat
valmiudet
tarkastella
siirtymäsuunnitelman
käyttöönotosta
henkilöstöön
mahdollisesti
kohdistuvia
vaikutuksia.
Yhtiö
on
sitoutunut
noudattamaan
ihmiskaupan,
pakkotyön
ja
lapsityövoiman
käytön
kieltäviä
lakeja,
säädöksiä
ja
sopimuksia.
Yhtiön
henkilöstöön
ei
kohdistu
lapsityöhön
ja
pakkotyövoimaan
liittyviä
vaikutuksia
eikä
yhtiön
toimintaan
kohdistu
niihin
liittyvää
riskiä.
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
Omaan
työvoimaan
liittyvät
toimintaperiaatteet
(S1
-1)
Toimintaperiaate
Kestävyysaiheiden
kannalta
keskeinen
sisältö
Toimintaperiaatteeseen
liittyvä
kestävyysaihe
Organisaation
ylin
vastuutaso
Henkilöstöstrategia
Henkilöstöstrategia
ohjaa
kaikkia
henkilöstöön
liittyviä
alemman
tason
politiikkoja
ja
ohjeistuksia.
Henkilöstöstrategian
tavoitteena
on
varmistaa,
että
yhtiö
noudattaa
työelämää
koskevaa
lainsäädäntöä,
työehtosopimuksia
sekä
hyvän
hallintotavan
periaatteita.
•
Työn
ja
yksityiselämän
tasapaino
•
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
Hallitus
Henkilöstöpolitiikka
Henkilöstöstrategiaan
pohjautuva
henkilöstöpolitiikka
kokoaa
yhteen
yhtiössä
noudatettavat
henkilöstöjohtamisen
periaatteet
ja
henkilöstöhallinnon
ohjeistukset.
•
Työn
ja
yksityiselämän
tasapaino
•
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
•
Terveys
ja
turvallisuus
Johtoryhmä
Tasa
-arvo-
ja
yhdenvertaisuussuunnitelma
Suunnitelmassa
esitellään
toimenpiteet
ja
arvioidaan
edellisten
vuosien
toimenpiteiden
vaikuttavuus
tasa-
arvon
ja
yhdenvertaisuuden
toteutumisessa.
Toimintaperiaate
määrittää
tavoitteet
ja
toimenpiteet
muun
muassa
yhdenvertaisten
koulutus
-
ja
etenemismahdollisuuksien
takaamiseksi
sekä
työn
ja
perhe-elämän
tasapainoiseksi
yhdistämiseksi.
•
Työn
ja
yksityiselämän
tasapaino
•
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
Johtoryhmä
Työyhteisön
kehittämissuunnitelma
Työyhteisön
kehittämissuunnitelman
tavoitteena
on
luoda
selkeä
ja
johdonmukainen
toimintamalli,
joka
edistää
työyhteisön
hyvinvointia,
tuottavuutta
ja
yhteistyötä.
Suunnitelmassa
käsitellään
työyhteisön
työhyvinvoinnin
ja
osaamisen
kehittämisen
keskeiset
painopistealueet
ja
toimenpiteet
huomioiden
tiedossa
olevat
muutokset.
•
Työn
ja
yksityiselämän
tasapaino
•
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
•
Terveys
ja
turvallisuus
Johtoryhmä
Työsuojelun
toimintaohjelma
Toimintaperiaatteessa
kuvataan
työsuojelun
keskeiset
tavoitteet
ja
toimenpiteet.
Työsuojelun
tavoitteena
on
taata
turvalliset
ja
terveelliset
työolot
sekä
tukea
työntekijöiden
työkykyä
ja
hyvinvointia.
•
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
•
Terveys
ja
turvallisuus
Johtoryhmä
Työterveyshuollon
toimintasuunnitelma
Toimintasuunnitelma
sisältää
työterveyshuollon
yleiset
tavoitteet
sekä
työpaikan
olosuhteisiin
perustuvat
tarpeet
ja
niistä
aiheutuvat
toimenpiteet.
Suunnitelmassa
kuvataan
työterveyshuollon
toiminnan
vastuut,
roolit
ja
laajuus.
•
Terveys
ja
turvallisuus
Johtoryhmä
Fyysinen
turvallisuus
Oma
Säästöpankissa
Ohjeistus
kuvaa
yhtiössä
huomioon
otettavat
fyysiseen
turvallisuuteen
liittyvät
kokonaisuudet.
Ohjeistuksessa
määritetään
muun
muassa
toimenpiteet
henkilöstöön
kohdistuvien
uhkatilanteiden
ehkäisemiseksi.
•
Terveys
ja
turvallisuus
Johtoryhmä
Yhtiön
omaan
työvoimaan
liittyvät
toimintaperiaatteet
noudattavat
voimassa
olevaa
lainsäädäntöä,
viranomaisohjeistuksia
sekä
YK:n
ihmisoikeusjulistusta.
Yhtiö
huomioi
toiminnassaan
yritysten
vastuun
kunnioittaa
ihmisoikeuksia
ja
edellyttää
vastaavaa
toimintaa
yhteistyökumppaneiltaan.
Vastaavuusarviota
omaa
työvoimaa
koskevien
toimintaperiaatteiden
ja
kansanvälisesti
tunnistettujen
välineiden,
mukaan
lukien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden,
välillä
ei
ole
tehty.
Omaan
työvoimaan
liittyvät
toimintaperiaatteet
kattavat
yhtiön
koko
toiminnan
kaikilla
aikahorisonteilla
ja
ne
koskevat
koko
henkilöstöä.
Toimintaperiaatteet
ovat
koko
henkilöstön
saatavilla
yhtiön
sisäisessä
tiedotuskanavassa.
Raportointikaudella
toimintaperiaatteissa
ei
ole
tapahtunut
merkittäviä
muutoksia.
102
Työ
-
ja
vapaa-ajan
tapaturmien
määrää
sekä
syitä
seurataan
vuosittain
yhdessä
vakuutusyhtiön
kanssa
osana
työkyvyn
johtamisen
ohjausryhmätoimintaa.
Yhtiön
koko
henkilöstö
on
vakuutettu
työtapaturmien
varalta
ja
lakisääteisen
tapaturmavakuutuksen
lisäksi
henkilöstö
on
vakuutettu
vapaa-ajan
tapaturmien
varalta.
Yhtiön
toimialalla
ei
ole
tunnistettu
erityisiä
työtapaturmille
altistavia
tekijöitä.
Henkilöstön
fyysisen
hyvinvoinnin
ja
turvallisuuden
tueksi
järjestetään
säännöllistä
koulutusta
ja
fyysisen
turvallisuuden
periaatteista
linjataan
fyysisen
turvallisuuden
ohjeistuksella.
Sukupuolten
tasa-arvoista
kohtelua,
syrjintää
ja
häirintää
koskevista
periaatteista
ja
toimintatavoista
linjataan
yhtiön
henkilöstöstrategiassa,
henkilöstöpolitiikassa
ja
tasa-arvo-
ja
yhdenvertaisuussuunnitelmassa.
Yhtiössä
on
nollatoleranssi
kaikelle
häirinnälle
ja
kiusaamiselle
ja
jokaiseen
esille
tulleeseen
tapaukseen
reagoidaan
välittömästi.
Työyhteisöissä
voi
aika
ajoin
ilmetä
erilaisia
ongelmatilanteita,
joihin
puuttumiseen
yhtiöllä
on
selkeät
prosessit,
kuten
varhaisen
välittämisen
malli
sekä
kriisitilanteiden
ja
työyhteisön
haasteellisten
tilanteiden
käsittely.
Tasa
-arvo-
ja
yhdenvertaisuussuunnitelma
on
laadittu
tasa-arvo-
ja
yhdenvertaisuuslakien
asettamien
velvoitteiden
mukaisesti
ja
siinä
on
huomioitu
finanssialan
tasa
-arvon
ja
yhdenvertaisuuden
toteutumisen
suositukset,
jotka
ovat
laatineet
Palta,
Pro
ja
YTN.
Tasa-
arvo-
ja
yhdenvertaisuussuunnitelman
mukaisesti
yhtiö
on
sitoutunut
edistämään
henkilöstön
tasa-arvoista
kohtelua
riippumatta
sukupuolesta,
iästä,
etnisestä
taustasta
tai
muusta
vastaavasta
syystä.
Suunnitelma
määrittää
tavoitteet
sekä
toimet
tämän
toteuttamiseksi,
joihin
kuuluu
muun
muassa
syrjimättömyyden
varmistaminen
rekrytoinnissa
esihenkilöiden
koulutuksen
ja
rekrytointeihin
liittyvän
viestinnän
kautta.
Yhtiössä
ei
ole
tunnistettu
erityisen
haavoittuvassa
asemassa
olevia
henkilöitä
olemassa
olevan
henkilöstötiedon
perusteella.
Prosessit,
jotka
koskevat
yhteydenpitoa
vaikutuksista
omien
työntekijöiden
ja
heidän
edustajiensa
kanssa
(S1
-2)
Yhtiössä
henkilöstön
kuuleminen
ja
työvoiman
näkökantojen
huomioon
ottaminen
päätöksentekoprosessissa
on
tärkeää.
Työntekijöiden
kuuleminen
ja
työtyytyväisyys
ovat
keskeisiä
asioita
yhtiön
toiminnassa.
Jatkuvaa
vuoropuhelua
työnantajan
ja
henkilöstön
välillä
edistetään
yhteistoimintalain
edellytysten
mukaisesti.
Vuoropuhelun
vaikuttavuutta
arvioidaan
kyselyillä
ja
niiden
henkilöiden
toimesta,
ketkä
osallistuvat
esimerkiksi
henkilöstön
edustajina
neuvotteluihin.
Toimitusjohtajalla
on
operatiivinen
vastuu
varmistaa,
että
yhteydenpito
henkilöstön
kanssa
tapahtuu
ja
että
tulokset
otetaan
huomioon
yhtiön
toimintatavoissa.
Yhteydenpito
omaan
henkilöstöön
tapahtuu
sekä
suoran
yhteydenpidon
että
henkilöstön
edustajien
kanssa.
Suora
yhteydenpito
tapahtuu
esimerkiksi
yhtiön
sisäisessä
tiedotuskanavassa
sekä
säännöllisten
keskusteluiden
ja
kyselyiden
kautta.
Henkilöstön
vaikutus-
ja
tiedonkeruun
kanavia
ovat
muun
muassa
vuosittainen
henkilöstökysely,
kuukausittainen
työtyytyväisyys-pulssikysely,
kehityskeskustelut,
säännölliset
esihenkilön
kanssa
käytävät
sparrauskeskustelut,
perehdytyskysely,
lähtökeskustelu,
yhteistyössä
työterveyshuollon
kanssa
tehtävät
työpaikkaselvitykset
sekä
yksikkökohtaiset
vuosittaiset
vaarojen
ja
riskien
kartoitukset.
Yhtiöllä
on
käytössään
Whistleblowing-kanava
väärinkäytösten
ilmoittamiseksi.
Henkilöstökysely
toteutetaan
vuosittain,
kehitys-
ja
tavoitekeskustelut
käydään
kaksi
kertaa
vuodessa
ja
yksiköissä
järjestetään
viikkopalaverit
säännöllisesti.
Henkilöstökyselyn
yhtiökohtaiset
tulokset
ja
tulosten
seurauksena
toteutettavat
toimenpiteet
julkaistaan
koko
henkilöstölle.
Henkilöstökyselyn
tulokset
käydään
läpi
yksikkökohtaisesti
esihenkilön
toimesta
ja
läpikäynnin
perusteella
laaditaan
kehittämissuunnitelma.
Henkilöstöön
ja
liiketoimintaan
liittyvistä
päätöksistä
keskustellaan
henkilöstön
edustajien
kanssa
yhteistoimintaneuvottelukunnassa.
Neuvottelukunta
kokoontuu
vähintään
neljästi
vuodessa
työnantajan
aloitteesta
ja
lisäksi
aina
tarvittaessa.
Yhteistoimintaneuvottelukunnassa
yhtiötä
edustavat
toimitusjohtaja,
talousjohtaja
ja
lakiasianjohtaja
sekä
kutsuttu
sihteeri,
joka
vastaa
toiminnan
dokumentoinnista.
Henkilöstö
valitsee
edustajansa
neuvottelukuntaan
ja
voi
olla
yhteydessä
valittuihin
luottamusmiehiin
sekä
työsuojeluvaltuutettuihin
aina
tarpeen
vaatiessa.
Yhteistoiminnassa
käsitellään
yhdessä
henkilöstön
edustajien
kanssa
yhtiön
liiketoimintaan
ja
sen
kehittymiseen
vaikuttavia
asioita,
työhönoton
periaatteita,
työsuojeluun
ja
työterveyshuoltoon
liittyviä
asioita,
osaamisen
kehittämiseen
liittyviä
kokonaisuuksia
sekä
töiden
järjestelyyn
liittyviä
teemoja.
Lisäksi
yhtiön
johtoryhmän
työskentelyyn
osallistuu
henkilöstön
keskuudestaan
valitsema
edustaja.
103
Yhtiön
henkilöstö
kuuluu
rahoitusalan
työehtosopimuksen
piiriin.
Työehtosopimuksen
lisäksi
yhtiössä
on
tehty
erillinen
puitesopimus
säännöllisestä
lauantaityöstä
nimettyjen
yksiköiden
osalta.
Sopimus
on
voimassa
yhden
vuoden
kerrallaan
ja
sopimuksesta
neuvotellaan
vuosittain
yhteistoimintaneuvottelukunnassa.
Yhtiö
ei
ole
tunnistanut
omassa
työvoimassaan
ihmisryhmiä,
jotka
olisivat
erityisesti
vaikutuksille
alttiita
tai
syrjäytymisvaarassa.
Yhtiö
seuraa
henkilöstönsä
rakennetta
osana
henkilöstöraportointia.
Yhtiön
hallitukselle,
johtoryhmälle
ja
yhteistoimintaneuvottelukunnalle
raportoidaan
säännöllisesti
yhtiön
omasta
työvoimasta.
Mikäli
tunnistettaisiin
erityisen
haavoittuvassa
asemassa
oleva
ihmisryhmä,
voitaisiin
keskustella
esimerkiksi
työsuojelun
lisäämisestä
heidän
osaltaan.
Henkilöstökyselyssä
kysytään
henkilöstön
mielipidettä
työyhteisöjen
monimuotoisuudesta,
yhtiön
onnistumisesta
tasa-
arvoisena
työnantajana
sekä
yhtiön
toiminnasta
yhdenvertaisen
ja
monimuotoisen
työyhteisön
edistäjänä.
Yhtiön
tasa-arvo-
ja
yhdenvertaisuussuunnitelmaan
on
kirjattu
erilaisia
konkreettisia
toimia
syrjinnän
ehkäisemiseksi.
Henkilöstöllä
on
mahdollisuus
tuoda
heihin
mahdollisesti
kohdistuvia
negatiivisia
vaikutuksia
tiedoksi
myös
yhtiön
sisäisen
ilmoituskanavan
kautta
sekä
luottamushenkilöiden
tai
työsuojelun
välityksellä.
Prosessit
kielteisten
vaikutusten
korjaamiseksi
ja
kanavat
omille
työntekijöille
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
(S1-3)
Yhtiön
toimintakulttuurin
mukaisesti
organisaatiossa
ylläpidetään
jatkuvaa
keskusteluyhteyttä
ja
avointa
palautekulttuuria.
Henkilöstöllä
on
mahdollisuus
tuoda
huolenaiheita
tai
kehittämisideoita
esille
sisäisen
palautekanavan
kautta
tai
olemalla
yhteydessä
omaan
esihenkilöönsä
tai
esimerkiksi
henkilöstöhallintoon,
luottamusmieheen
tai
työsuojeluvaltuutettuun.
Epäilykset
rikkomuksista,
väärinkäytöksistä
ja
epäeettisestä
tai
lainvastaisesta
toiminnasta
voi
ilmoittaa
whistleblowing-
kanavan
kautta.
Kaikki
edellä
kuvatut
keinot
esitellään
uusille
työntekijöille
perehdytyksen
yhteydessä
ja
ajantasaiset
ohjeet
palautteen
antamiseen
löytyvät
myös
yhtiön
sisäisestä
tiedotuskanavasta.
Kaikki
henkilöstön
antamat
palautteet
käsitellään
toiminnosta
vastaavien
erikseen
nimettyjen
henkilöiden
toimesta
ja
tarvittaessa
ryhdytään
toimenpiteisiin
olemassa
olevien
toimintaohjeiden
mukaisesti.
Kaikki
palaute
sekä
esiin
nostetut
epäkohdat
käsitellään
luottamuksellisesti
ja
näitä
tietoja
käsittelevät
henkilöt
ovat
tietoisia
omista
velvollisuuksistaan.
Henkilöstöllä
on
mahdollisuus
antaa
palautetta
myös
nimettömästi
esimerkiksi
työterveyshuollon
kyselyiden
sekä
yhtiön
omien
kanavien
kautta.
Kaikki
ilmoitukset
käsitellään
yhdenmukaisen
mallin
mukaisesti
riippumatta
ilmoituksen
tekijästä.
Ilmoituksen
luottamuksellisuutta
korostetaan
ja
sen
yksityiskohdat
tuodaan
vain
tarpeellisten
tahojen
tietoon.
Henkilöstön
tietoisuutta
ja
luottamusta
käytössä
olevista
palautekanavista
ja
niiden
tehokkuudesta
arvioidaan
muun
muassa
vuosittaisessa
henkilöstökyselyssä
sekä
säännöllisissä
muissa
läpikäynneissä
ja
keskusteluissa,
kuten
kehityskeskusteluissa.
104
Toimien
toteuttaminen
omaan
työvoimaan
kohdistuvien
olennaisten
vaikutusten
suhteen
ja
toimintatavat
omaan
työvoimaan
liittyvien
olennaisten
riskien
vähentämiseksi
ja
olennaisten
mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi
sekä
kyseisten
toimien
vaikuttavuus
(S1
-4)
Kestävyysaihe
Toimi
Aikahorisontti
Soveltamisala
Työ-
ja
yksityiselämän
tasapaino
Aktiivinen
suora
yhteydenpito
henkilöstön
kanssa,
jonka
kanavia
ovat
mm.
vuosittainen
henkilöstökysely,
kuukausittainen
työtyytyväisyys-
pulssikysely,
kehityskeskustelut
ja
kuukausittaiset
OmaHetki-keskustelut
esihenkilön
kanssa.
Jatkuva
toimi,
pulssikysely
otettu
käyttöön
2025
Koko
henkilöstö
Liikunta-,
kulttuuri-
ja
hyvinvointiedun
tarjoaminen
myös
perhevapailla
oleville.
Jatkuva
toimi,
otettu
käyttöön
2025
Henkilöstöetujen
piiriin
kuuluva
henkilöstö
Kuukausittaisen
Kehu,
kiitä,
kannusta!
-palkinnon
jakaminen
henkilöstön
jäsenelle
erityisestä
onnistumisesta.
Jatkuva
toimi,
otettu
käyttöön
2025
Koko
henkilöstö
Koulutus
-
ja
taitojen
kehittäminen
Mahdollisuus
osaamisen
kehittämiseen
sisäisessä
OmaAkatemia
oppimisympäristössä
tai
ulkopuolisten
tarjoamien
sijoituskirjaston
ja
verkkokirjahyllyn
kautta.
Jatkuva
toimi
Koko
henkilöstö
Mahdollisuus
osallistua
ulkopuolisen
järjestämään
koulutukseen
ja
suorittaa
auktorisoituja
alan
tutkintoja.
Jatkuva
toimi
Suorittamisesta
sovitaan
oman
esihenkilön
kanssa
OmaSp
Master
esihenkilö-
ja
asiantuntijakoulutusohjelma
yhteistyössä
Tampereen
yliopiston
kanssa.
2025–2027,
koulutusohjelman
kolmas
kausi
Haku
on
avoin
koko
henkilöstölle,
ja
hakijoista
on
valittu
20
osallistujaa
Urapolkukuvaukset
osaamisvaatimuksineen
urakehityksen
tueksi,
sekä
niihin
liittyvä
koulutus.
Jatkuva
toimi,
otettu
käyttöön
2025
Urapolkukuvaukset
on
laadittu
asiakasliiketoiminnalle,
hallinnolle
ja
tausta
-
ja
tukitoiminnoille
Esihenkilöiden
koulutuskalenteri,
osaamiskartoitus
ja
perehdytyspolku
sekä
esihenkilöpäivät.
Jatkuva
toimi,
perehdytyspolku
laadittu
2025
Esihenkilöt
Vuosittaiset
koulutuspäivät
ja
uudistunut
konsepti,
jossa
koulutuspäivät
järjestetään
keskitetysti.
Jatkuva
toimi
Koko
henkilöstö
Terveys
ja
turvallisuus
Kattavat
henkistä
ja
fyysistä
terveyttä
tukevat
henkilöstöedut.
Jatkuva
toimi
Vakituisessa
työsuhteessa
olevat
henkilöt
ja
määräaikaiset
toimihenkilöt,
joiden
työsuhteen
kesto
on
vähintään
6
kk
Lakisääteistä
laajempi
työterveyshuolto,
joka
sisältää
matalan
kynnyksen
mielenterveyden
palvelut
sekä
esihenkilöiden
tuen.
Toimivat
tukikäytännöt,
kuten
varhaisen
tuen
malli
sekä
päihde-
ja
peliriippuvuusohjelma.
Jatkuva
toimi
Koko
henkilöstö
Pankkiturvallisuuteen
liittyvät
vuosittaiset
koulutukset.
Uhkaaviin
asiakastilanteisiin
liittyvän
sisäisen
viestinnän
tehostaminen
ja
erillinen
koulutus
pääpalvelupisteillä
työskenteleville.
Pääpalvelupisteiden
turvallisuuden
lisääminen
ja
varmistaminen
koulutuksen
mukaisesti
jokaisessa
konttorissa.
Jatkuva
toimi,
pääpalvelupisteellä
työskentelevien
erillinen
koulutus
ja
viestinnän
tehostaminen
järjestetty
2025
Koko
henkilöstö
Yksityisyyttä
koskevat
toimet
käsitellään
kuluttajia
ja
loppukäyttäjiä
koskevien
toimien
yhteydessä
osiossa
S4-4
kohdassa
yksityisyys.
Omaa
työvoimaa
koskevien
toimien
vaikuttavuutta
seurataan
henkilöstökyselyiden,
kehityskeskusteluiden,
perehdytyksen
laadunseurannan
ja
lähtökyselyiden
avulla
sekä
aiheita
käsitellään
yhteistoimintaneuvottelukunnassa.
Asianmukaisia
ja
tarpeellisia
toimia
negatiivisten
henkilöstövaikutusten
vähentämiseksi
kartoitetaan
ja
käynnistetään
myös
säännöllisten
työterveyshuollon
toimintasuunnitelman
mukaisten
työpaikkaselvitysten
pohjalta
sekä
osana
työkykyjohtamisen
ohjausryhmätoimintaa.
Tarvittavien
toimien
kartoittamiseksi
toteutetaan
työkykyjohtamisen
ohjausryhmätoimintaa
työterveyshuollon
toimintasuunnitelman
mukaisesti,
jossa
105
käsitellään
laajasti
omaan
työvoimaan
liittyviä
mahdollisia
negatiivisia
vaikutuksia.
Ohjausryhmä
kokoontuu
kahdesti
vuodessa
yhtiön
kutsusta
ja
mukana
ovat
yhtiön
lisäksi
työterveyshuolto,
tapaturmavakuuttaja
sekä
eläkevakuuttaja.
Työpaikkaselvitykset
toteutetaan
työterveyshuollon
toimintasuunnitelman
mukaisesti
ja
raportit
tehdyistä
selvityksistä
toimitetaan
työsuojelupäällikölle
sekä
työsuojeluvaltuutetuille.
Työsuojelun
toimintaohjelman
mukainen
yksikkökohtainen
riskien
ja
vaarojen
arviointi
toteutetaan
vuosittain
esihenkilöiden
toimesta
yhdessä
henkilöstön
kanssa.
Kartoitus
kattaa
sekä
fyysiset
että
henkiset
riskit
ja
huomioi
työn
kuormitustekijöiden
lisäksi
työhön
liittyvät
voimavaratekijät.
Yhtiötasoinen
raportti
käsitellään
yhteistoimintaneuvottelukunnassa,
jonka
osana
toimii
myös
työsuojelutoimikunta.
Huomattuihin
riskeihin
ja
vaaroihin
reagoidaan
välittömästi.
Yhtiö
on
sitoutunut
edistämään
yhdenvertaisuutta
ja
syrjimättömyyttä
kaikessa
toiminnassaan.
Yhtiö
pyrkii
varmistamaan,
että
sen
omat
käytännöt
eivät
aiheuta
sen
omaan
työvoimaan
kohdistuvia
olennaisia
kielteisiä
vaikutuksia.
Yhtiö
on
dokumentoinut
yhdenmukaiset
toimintatavat
ja
prosessit
ja
toimimalla
niiden
mukaisesti
varmistetaan
oman
työvoiman
yhdenvertainen
kohtelu
sekä
syrjimättömyys
esimerkiksi
työhönotossa.
Yhtiö
on
nimennyt
henkilöt,
jotka
ovat
vastuussa
prosessien
ja
toimintamallien
toteutuksesta
ja
seurannasta.
Toimiin
liittyvien
toimintasuunnitelmien
ja
resurssien
osalta
hallitus
päättää
yhtiön
strategisista
linjauksista
ja
toimitusjohtaja
ja
johtoryhmä
tekevät
operatiiviseen
toimintaan
liittyvät
periaatetasoiset
päätökset.
Tavoitteiden
ja
toimenpiteiden
toteutuksesta
vastaavat
yhtiössä
koko
henkilöstö.
Keskeisessä
roolissa
hallintakeinojen
toteutumisen
varmistamisessa
toimivat
johto
ja
esihenkilöt,
joita
tukevat
hallinnolliset
yksiköt,
kuten
henkilöstöhallinto
ja
hallinnon
tukitoiminnot.
Mittarit
ja
tavoitteet
Tavoitteet,
jotka
liittyvät
olennaisten
kielteisten
vaikutusten
hallintaan,
myönteisten
vaikutusten
edistämiseen
sekä
olennaisten
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
(S1-5)
Kestävyysaihe
Tavoite
Mittari
Suoriutuminen
2025
Perusvuosi
Työ-
ja
yksityiselämän
tasapaino
Tavoitteena
korkea
työtyytyväisyys
Henkilöstön
kokonaistyytyväisyys
saa
vähintään
arvosanan
4/5
vuosittaisessa
henkilöstökyselyssä
4,2/5
2025
Henkilöstö
suosittelee
yhtiötä
työpaikkana
Työntekijöiden
nettosuositteluindeksi
eNPS
vähintään
30
30
2025
Koulutus
-
ja
taitojen
kehittäminen
Henkilöstö
ylläpitää
ja
kehittää
omaa
osaamistaan
Koulutuspäivien
määrä
vuodessa
per
työntekijä
on
vähintään
5
päivää
6,0
2025
Kaikki
yhtiön
työsuhteiset
työntekijät
osallistuvat
säännöllisiin
tulos-
ja
urakehitysarviointeihin
vuosittaisissa
kehityskeskusteluissa
Osallistuneiden
työntekijöiden
osuus
kaikista
työntekijöistä
89
%
2025
Tavoitteena
laadukas
esihenkilötyö,
joka
tukee
tiimien
toimintaa
ja
johtamisen
prosesseja
Esihenkilötyö
saa
vähintään
arvosanan
4/5
vuosittaisessa
henkilöstökyselyssä
4,3/5
2025
Henkilöstö
suosittelee
yhtiötä
työpaikkana
Työntekijöiden
nettosuositteluindeksi
eNPS
vähintään
30
30
2025
Terveys
ja
turvallisuus
Henkilöstön
osaamistasoa
ylläpidetään
uhkaavista
asiakastilanteista
ja
kaikki
asiakastyössä
olevat
suorittavat
vuosittain
pakolliset
turvallisuuteen
liittyvät
koulutukset
Koulutusten
suorittaneiden
osuus
kaikista
asiakastyössä
olevista
93
%
2025
Omaan
työvoimaan
liittyvien
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
liittyvät
tavoitteet
on
asetettu
raportointikauden
aikana,
mutta
osa
mittareista
on
ollut
käytössä
jo
aiemmin.
Kestävyysraportoinnin
lisäksi
mittareiden
tasoa
seurataan
ja
arvioidaan
henkilöstöhallinnossa,
jonka
KPI-mittarit
määritetään
henkilöstöstrategiassa.
106
Työntekijöiden
nettosuositteluindeksiä
(eNPS)
mitataan
kuukausittain
ja
tavoite
on
asetettu
raportointivuoden
keskiarvolle.
Mittaustuloksen
vaihteluväli
on
-100
ja
+100
välillä
ja
tavoitearvoa
30
voidaan
pitää
hyvänä
tuloksena.
Mittari
on
otettu
käyttöön
helmikuussa
2025,
jolloin
tavoitteen
ensimmäisenä
raportointivuonna
keskiarvo
lasketaan
11
kuukauden
ajalta.
Kehityskeskusteluja
koskevassa
mittarissa
huomioidaan
kehityskeskustelujen
aikaan
läsnä
oleva
henkilöstö,
eikä
mittarissa
huomioida
esimerkiksi
perhevapailla
olevaa
henkilöstöä.
Mittausepävarmuutta
kehityskeskusteluita
koskevaan
mittariin
aiheuttaa
mahdolliset
virheet
kehityskeskustelulomakkeen
kirjaamisessa
HR-
järjestelmään,
jolloin
käyty
keskustelu
ei
näy
HR-
järjestelmästä
kerätyllä
raportilla.
Tämä
voi
johtua
järjestelmän
virheestä
tai
siitä,
että
lomaketta
ei
ole
tallennettu
oikein.
Lisäksi
tulokseen
voi
vaikuttaa
mahdolliset
esihenkilövaihdokset
kehityskeskustelukauden
aikana,
jolloin
kehityskeskustelu
voi
jäädä
kesken
tai
pitämättä
sekä
esihenkilövaihdos
kesken
keskusteluiden
voi
aiheuttaa
virheitä
järjestelmän
kirjauksissa.
Myös
työntekijän
työsuhteen
alkamis-
tai
päättymisajankohta
voi
vaikuttaa
hänen
osallistumiseensa
kehityskeskusteluun.
Henkilöstön
koulutuksia
koskeviin
mittareihin
liittyy
mittausepävarmuutta,
jolloin
raportoitu
tulos
voi
olla
todellista
koulutusten
suoritusmäärää
pienempi.
Tiedot
koulutusten
suorittamisesta
siirtyvät
automaattisesti
koulutusjärjestelmästä
HR-järjestelmään
ja
tiedonsiirrossa
voi
olla
katkoksia.
Henkilöstön
on
muistettava
tallentaa
suorittamansa
koulutus,
jolloin
se
siirtyy
automaattisesti
HR-järjestelmään
sekä
kirjata
itse
järjestelmään
suorittamansa
koulutuspäivät
tai
ulkopuolisen
tarjoamat
koulutukset.
Koulutusta
koskevien
mittareiden
tuloksiin
vaikuttaa
myös
kesken
raportointikautta
alkaneet
tai
päättyneet
työsuhteet.
Tavoitteita
ja
mittareita
on
ideoitu
työpajassa,
johon
on
osallistunut
yhtiön
henkilöstöhallinnon
asiantuntijoita,
työsuojeluvaltuutetut
henkilöstön
edustajan
roolissa,
riskienvalvonnan,
compliancen
ja
sisäisen
tarkastuksen
edustajat
sekä
fasilitoijan
roolissa
sisäiset
ja
ulkoiset
vastuullisuuden
asiantuntijat.
Tämän
jälkeen
tavoitteita
ja
mittareita
on
asetettu
johtoryhmän
työpajassa
vastuullisuuden
asiantuntijoiden
fasilitoimana.
Lopulliset
tavoitteet
ja
mittarit
on
hyväksytty
erillisessä
johtoryhmän
kokouksessa
sekä
tarkastusvaliokunnassa
ja
hallituksessa.
Henkilöstöä
on
tiedotettu
asetetuista
tavoitteista
ja
mittareista
yhtiön
sisäisessä
tiedotuskanavassa.
Asetetut
tavoitteet
ovat
voimassa
toistaiseksi.
Yrityksen
työsuhteisten
työntekijöiden
ominaisuudet
(S1
-6)
Omaan
työvoimaan
kuuluvien
työsuhteisten
työntekijöiden
tiedot
kerätään
ja
säilytetään
HR-järjestelmän
avulla
ja
ne
ilmoitetaan
henkilömäärinä
raportointihetken
mukaisesti.
Henkilöstön
kokonaismäärä
on
sama
kuin
tilinpäätöksessä
ilmoitettava
tilinpäätöshetken
henkilöstömäärä.
Yhtiö
ei
kerää
taulukoissa
tyhjäksi
jätettyjen
rivien
tai
sarakkeiden
tietoja.
Työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
Sukupuoli
2025
2024
Miehet
234
193
Naiset
408
392
Muut
-
-
Ei
ilmoitettu
-
-
Työsuhteiset
työntekijät
yhteensä
642
585
107
Työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
sopimustyypeittäin
2025
2024
Naiset
Miehet
Muut
Ei
ilmoitettu
Yhteensä
Naiset
Miehet
Muut
Ei
ilmoitettu
Yhteensä
Työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
409
233
-
-
642
392
193
-
-
585
Vakinaisten
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
379
214
-
-
593
366
173
-
-
539
Määräaikaisten
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
30
19
-
-
49
26
20
-
-
46
Vaihtelevalla
työajalla
työskentelevien
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
15
8
-
-
23
17
19
-
-
36
Kokoaikaisten
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
387
222
-
-
609
373
173
-
-
546
Osa-aikaisten
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
21
7
-
-
28
12
3
-
-
15
Raportointikaudella
yhtiöstä
lähteneiden
henkilöiden
kokonaismäärä
oli
90
(130)
henkilöä
ja
kokonaisvaihtuvuus
oli
17,2
(30,
3)
%.
Henkilöstön
vaihtuvuuteen
on
vaikuttanut
merkittävästi
kauden
aikana
tehdyt
organisaatiomuutokset
ja
rekrytoinnit
näiden
muutosten
tueksi
erityisesti
H1
2025
aikana.
Tiedot
on
kerätty
yhtiön
HR-järjestelmästä,
jossa
ylläpidetään
henkilöstön
työsuhteeseen
liittyviä
henkilötietoja
sekä
työsuhteisiin
liittyviä
tietoja.
Työntekijöiden
määrä
on
ilmoitettu
henkilömäärinä
raportointikauden
lopussa.
Yhtiön
koko
työvoima
on
työsuhteessa
yhtiön
kanssa
ja
työvoimaan
ei
kuulu
muita
kuin
työsuhteisia
työntekijöitä.
Yhtiössä
ei
käytetä
ulkopuolista
työvoimaa.
Monimuotoisuuden
mittarit
(S1-9)
Raportointihetkellä
yhtiön
johtoryhmässä,
toimitusjohtaja
mukaan
lukien,
oli
kolme
naisjäsentä
ja
neljä
miesjäsentä.
Naisten
osuus
johtoryhmästä
oli
43
(50)
%
ja
miesten
osuus
on
57
(50)
%.
Henkilöstön
edustaja
johtoryhmään
valitaan
he
nkilöstön
keskuudesta
eikä
häntä
lasketa
ylimpään
johtoon.
Selvitys
yhtiön
ylimmän
johdon
määritelmästä
löytyy
osiosta
ESRS
2
GOV-1.
Työsuhteisten
työntekijöiden
ikäjakauma
2025
2024
Henkilöä
%
Henkilöä
%
Alle
30-vuotiaat
238
37,1
%
226
38,6
%
30–50-vuotiaat
303
47,2
%
265
45,3
%
yli
50-vuotiaat
101
15,7
%
94
16,1
%
Riittävä
palkka
(S1
-10)
Palkitsemisen
periaatteiden
ja
palkkapolitiikan
tavoitteena
on
varmistaa
tasa-arvoinen,
oikeudenmukainen
ja
riittävä
palkka,
jolla
on
selkeä
kytkentä
työhön
ja
tehtävänkuvaan.
Palkkauksen
ja
palkitsemisen
tasa-arvoisuutta
seurataan
vuosittain
tehtävällä
palkkakartoituksella.
Yhtiö
maksaa
kaikille
työsuhteisille
työntekijöilleen
riittävää
palkkaa
sovellettavien
vertailuarvojen
mukaisesti
ja
noudattaa
koko
henkilöstönsä
osalta
palkkauksessaan
rahoitusalan
työehtosopimusta
pois
lukien
yhtiön
johtoryhmä
ja
johtajasopimuksella
olevat
henkilöt.
Vaativuusluokkakohtainen
vähimmäispalkka
ilmenee
voimassa
olevasta
työehtosopimuksesta.
Sosiaalinen
suojelu
(S1
-11)
Yhtiön
kaikki
työsuhteiset
työntekijät
kuuluvat
sosiaalisen
suojelun
piiriin
julkisten
ohjelmien
tai
yrityksen
etuuksien
kautta.
Suomen
lainsäädännön
vaatimusten
ja
julkisten
ohjelmien
lisäksi
yhtiö
on
vakuuttanut
henkilöstönsä
vapaa-ajan
tapaturman
varalta.
Vakuutus
kattaa
sataprosenttisesti
tulonmenetyksen
tapaturmasta
aiheutuvan
työkyvyttömyyden
ajalta.
Vammaiset
henkilöt
(S1
-12)
Yhtiö
ei
kerää
tietoa
työntekijöidensä
vammaisuudesta,
eikä
näin
ollen
raportoi
tähän
liittyviä
tietoja.
Koulutusta
ja
taitojen
kehittämistä
koskevat
mittarit
(S1-13)
Osaamisen
kehittäminen
on
tärkeässä
roolissa
strategian
ja
henkilöstön
hyvinvoinnin
toteutumisessa.
Kaikille
työntekijöille
tarjotaan
yhtäläiset
mahdollisuudet
oman
osaamisen
kehittämiseen
ja
kouluttautumiseen.
Koulutustarpeet
kartoitetaan
vuosittaisissa
108
kehityskeskusteluissa.
Sisäinen
oppimisympäristö
OmaAkatemia
tukee
koko
henkilöstön
itsenäistä
oppimista
koko
työuran
ajan
sisältäen
sekä
sisäisiä
että
yhteistyökumppaneiden
tuottamia
koulutusmateriaaleja.
Sääntelyn
mukaisten
vuosittaisten
pakollisten
koulutusten,
osaamisen
arviointitenttien
sekä
auktorisoitujen
tutkintojen
lisäksi
henkilöstölle
voidaan
tarjota
mahdollisuus
kehittää
osaamistaan
ulkopuolisten
tarjoamilla
kursseilla
ja
koulutuksilla
ja
työntekijöille
tarjotaan
pääsy
Alma
Talentin
verkkokirjahyllyyn
ja
sijoituskirjastoon.
Tampereen
yliopiston
kanssa
järjestettävä
esihenkilö
-
ja
asiantuntijakoulutusohjelma
OmaSp
Master
käynnistyi
raportointivuonna
kolmannelle
koulutuskaudelleen.
Koulutuksen
pääteemoja
ovat
muun
muassa
työyhteisön
johtaminen,
innovaatiot
ja
teknologia,
kansantalouden
näkymät
ja
myynnin
johtaminen.
Yhtiö
seuraa
henkilöstönsä
koulutuspäiviä
ja
raportoi
niitä
sukupuolijakauman
mukaisesti.
Raportointivuonna
henkilöstö
käytti
kouluttautumiseen
keskimäärin
6,0
(6,3)
päivää.
Naiset
käyttivät
keskimäärin
6,4
(6,8)
päivää
ja
miehet
keskimäärin
5,5
(5,5)
päivää.
Yhtiö
tarjoaa
koko
henkilöstölleen
yhtenevät
koulutusmahdollisuudet
ja
kannustaa
jatkuvaan
oman
osaamisen
kehittämiseen.
Tavoitteena
on,
että
kaikki
työsuhteiset
työntekijät
osallistuvat
säännöllisiin
tulos-
ja
urakehitysarviointeihin
vuosittaisissa
kehityskeskusteluissa
ja
työehtosopimuksen
mukaisissa
palkkakeskusteluissa.
Tämä
on
yksi
omaa
työvoimaa
koskevista
tavoitteista
ja
yhtiö
raportoi
osallistuneiden
prosenttiosuuden
osiossa
S1-5.
Kehityskeskustelut
käydään
työntekijän
ja
hänen
esihenkilönsä
välillä
vähintään
vuosittain
ja
niistä
tiedotetaan
henkilöstöä
yhtiön
sisäisissä
tiedotuskanavissa.
Henkilöstöhallinto
seuraa
keskustelujen
toteutumista.
Kehitys-
ja
palkkakeskustelut
täyttävät
ESRS:n
määritelmän.
Terveyttä
ja
turvallisuutta
koskevat
mittarit
(S1-
14)
Yhtiön
työsuhteisista
henkilöistä
100
%
kuuluu
työterveyshuollon
ja
työsuojelun
piiriin
työsuhteen
laadusta
riippumatta.
Yhtiö
hyödyntää
työkykyä
ja
-
terveyttä
koskevassa
raportoinnissaan
työterveyshuollosta
saatavia
tietoja
sekä
vahinkovakuutusyhtiöstä
saatavia
tietoja
tapaturmista.
Yhtiössä
ei
ole
ollut
yhtään
työperäisistä
vammoista
tai
työperäisistä
terveysongelmista
johtuvaa
kuolemantapausta.
Raportointikaudella
yhtiössä
raportoitiin
12
(13)
työtapaturmaa,
joista
8
(8)
tapahtui
työmatkalla.
Työperäisten
vammojen
määrä
suhteessa
miljoonaan
työtuntiin
oli
12,7
(16,3).
Osuuden
laskemisessa
on
käytetty
yhtiön
keskimääräistä
paikallaolovahvuutta,
jossa
on
huomioitu
osa-aikaiset
työsuhtee
t
sekä
palkattomat
poissaolot.
Työpäivien
määränä
on
käytetty
220
päivää/vuosi,
mikä
huomioi
muun
muassa
vuosilomat
sekä
arkipyhät.
Työpäivien
määrä
on
kerrottu
työehtosopimuksen
keskimääräisellä
työajalla
7,4
h/pv.
Tietojen
arkaluonteisuuden
vuoksi
yhtiö
ei
voi
kerätä
tai
raportoida
työperäisiin
terveysongelmiin
liittyvien
tapausten
tai
niistä
johtuvien
poissaolopäivien
lukumäärää.
Työ
-
ja
yksityiselämän
tasapainoa
koskevat
mittarit
(S1-15)
Yhtiön
henkilöstö
on
Suomen
lain
ja
työehtosopimuksen
nojalla
oikeutettu
perhevapaaseen,
josta
osa
on
palkallista.
Raportointivuonna
työsuhteisista
työntekijöistä
9,5
(14,1)
%
oli
perhevapaalla,
joista
naisia
oli
5,6
(10,6)
%
ja
miehiä
3,9
(3,5)
%.
Osuus
lasketaan
yhtiön
keskimääräisestä
henkilöstövahvuusluvusta
koko
vuoden
ajalta.
Muut
työ-
ja
yksityiselämän
tasapainoa
koskevat
mittarit
raportoidaan
osiossa
S1-5.
Ansiotuloa
koskevat
mittarit
(palkkaero
ja
kokonaisansiot)
(S1-16)
Oman
työvoiman
palkkatasoja
ja
-eroja
seurataan
vuosittaisessa
palkkakartoituksessa.
Taulukossa
on
esitetty
henkilöstön
nais-
ja
miessukupuolisten
työsuhteisten
työntekijöiden
keskimääräisten
palkkatasojen
ero.
Taulukko
ilmaisee,
kuinka
monta
prosenttia
pienempi
naispuolisten
työsuhteisten
työntekijöiden
keskimääräinen
kiinteän
bruttopalkan
taso
on
miespuoleisten
työsuhteisten
työntekijöiden
bruttopalkkaan
verrattuna
raportointikauden
päättyessä.
Laskenta
sisältää
luontoisedut.
Jaottelussa
on
käytetty
rahoitusalan
työehtosopimuksen
mukaisia
vaativuusluokitteluja.
Jaottelussa
ei
ole
huomioitu
työtehtäviin,
maantieteelliseen
sijaintiin
tai
kokemukseen
liittyviä
muuttujia,
jotka
vaikuttavat
oleellisesti
henkilön
palkkaukseen.
109
Sukupuolten
palkkaero
2025
2024
Vaativuusluokka
3
0,
00
%
2,10
%
Vaativuusluokka
4.1
2,31
%
-9,60
%
Vaativuusluokka
4.2
6,48
%
6,60
%
Vaativuusluokka
5.1
9,26
%
5,70
%
Vaativuusluokka
5.2
16,88
%
16,00
%
Ei
vaativuusluokkaa
-10,54
%
-9,80
%
Kaikki
työsuhteiset
23,71
%
ei
raportoitu
Kategoriassa
”ei
vaativuusluokkaa”
naisten
keskimääräinen
bruttopalkka
on
miesten
keskimääräistä
bruttopalkkaa
suurempi.
Kategoriaan
kuuluu
johtoryhmän
jäsenet
sekä
erillisellä
johtajasopimuksella
työskentelevät
henkilöt.
Korkeinta
ansiota
saavan
henkilön
ja
kaikille
työsuhteisille
työntekijöille
yhtiön
maksamien
vuotuisten
kokonaisansioiden
mediaanin
välinen
suhde
oli
15,7
(79,9).
Tapaukset,
valitukset
ja
vakavat
ihmisoikeusvaikutukset
(S1-17)
Yhtiön
henkilöstöllä
on
käytössään
eri
kanavia
häirintätapausten
ilmoittamiseksi.
Ohjeistus
yhteyshenkilöistä
ja
ilmoituskanavista
on
koko
henkilöstön
saatavilla.
Osa
ilmoituksista
tehdään
suoraan
lähiesihenkilölle,
jolloin
tapaukset
käsitellään
yksiköissä.
Yhtiön
henkilöstökyselyssä
kysytään,
onko
henkilö
joutunut
kiusaamisen
tai
sukupuolisen
häirinnän
kohteeksi
viimeisen
vuoden
aikana.
Vuoden
2025
kyselyyn
vastasi
534
työntekijää.
Yhtiö
saa
häirintään
liittyvän
kysymyksen
tulokset
käyttöönsä
prosenttiosuuksina
vastaajista.
Johtuen
edellä
mainituista
seikoista
tarkkaa
lukumäärää
tehdyistä
ilmoituksista
ei
ole
yhtiön
tiedossa.
Henkilöstökyselyn
mukaan
3
(2)
%
vastaajista
on
kokenut
häirintää,
mutta
tilanne
on
jo
selvitetty.
Vastaajista
2
(1)
%
ilmoittaa,
että
on
kokenut
häirintää
ja
tilanne
jatkuu
edelleen.
Yhtiössä
ei
ole
ilmennyt
vakavia
ihmisoikeustapauksia.
Yhtiö
ei
ole
saanut
huomautuksia,
sakkoja
tai
vahingonkorvausvaatimuksia
liittyen
vakaviin
ihmisoikeustapauksiin,
kuten
syrjintä,
häirintä,
pakkotyö,
ihmiskauppa
tai
lapsityövoiman
käyttö.
110
S4
Kuluttajat
ja
loppukäyttäjät
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
Olennainen
kestävyysaihe
Vaikutukset
Riskit
ja
mahdollisuudet
Terveys
ja
turvallisuus
Positiivinen
vaikutus:
Asiakkaita
opastetaan
turvallisessa
pankkiasioinnissa
ja
verkkomaksamisessa
sekä
varoitetaan
ja
lisätään
tietoisuutta
erilaisista
huijauksista.
Positiivinen
vaikutus:
Asiakkaita
tuetaan
oman
talouden
hallinnassa.
Luottokelpoisuuden
huolellisella
arvioinnilla
ennaltaehkäistään
kuluttaja
-
ja
yritysasiakkaiden
ylivelkaantumista.
Tuotteiden
ja
palveluiden
saatavuus
Positiivinen
vaikutus:
Kattava
konttoriverkosto
ja
laajat
aukioloajat
sekä
monipuoliset
digitaaliset
palvelut
mahdollistavat
asioinnin
asiakkaan
valitsemalla
tavalla.
Asiakkaan
oma
yhteyshenkilö
sekä
henkilökohtaisissa
että
yritysasioissa
sekä
suorat
yhteystiedot
helpottavat
asiointia.
Negatiivinen
vaikutus:
Kaikki
asiakastilat
eivät
ole
täysin
esteettömiä.
Laadukkaiden
tietojen
saatavuus
Positiivinen
vaikutus:
Tietoa
tarjotaan
selkeästi
ja
useissa
kanavissa
asiakkaidemme
päätöksenteon
tueksi.
Yksityisyys
Mahdollinen
negatiivinen
vaikutus:
Mahdollinen
asiakkaiden
henkilötietojen
vuotaminen
loukkaisi
henkilön
yksityisyyttä,
ja
tiedot
voisivat
päätyä
osaksi
väärinkäytöksiä.
Negatiivinen
vaikutus:
Teknisen
häiriön
johdosta
on
tapahtunut
tietoturvaloukkaus,
joka
koskettaa
suhteellisen
pientä
joukkoa
yhtiön
asiakkaista.
Riski:
Henkilötietojen
käsittelyssä
tapahtuva
virhe,
tietoturvaloukkaus
tai
pankkisalaisuuden
vaarantaminen
voisi
johtaa
oikeudellisiin
seuraamuksiin
sekä
aiheuttaa
mainehaittaa.
Strategia
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
niiden
vuorovaikutus
strategian
ja
liiketoimintamallin
kanssa
(ESRS
2
SBM-3)
Kuluttajilla
ja
loppukäyttäjillä
tarkoitetaan
yhtiön
arvoketjun
loppupäätä
eli
henkilö-
ja
yritysasiakkaita.
Yhtiön
strateginen
tavoite
on
olla
tyytyväisten
asiakkaiden
pankki,
josta
asiakas
saa
henkilökohtaista
ja
helposti
saavutettavaa
palvelua.
Yhtiö
haluaa
olla
asiakkailleen
luotettava
kumppani,
joka
hoitaa
asiakkaidensa
ja
omat
raha-asiansa
tarkasti,
pitkäjänteisesti
ja
luotettavasti.
Ensiluokkaista
asiakaspalvelukokemusta
tavoitellaan
keskittymällä
keskeisiin
asiakkaiden
tarpeiden
mukaan
kehitettyihin
ja
heille
lisäarvoa
tuottaviin
pankkipalveluihin,
tuntemalla
asiakkaat
hyvin
ja
reagoimalla
nopeasti
asiakkaiden
muuttuviin
tarpeisiin
sekä
olemalla
hyvin
saavutettavissa
digitaalisten
palvelukanavien
ja
laajan
konttoriverkoston
kautta.
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
olennaiset
positiiviset
vaikutukset
kuten
laajat
asiointimahdollisuudet
pankkipalvelujen
saatavuuden
turvaamiseksi
ovat
seurausta
yhtiön
strategiasta.
Asiakkaisiin
liittyvät
positiiviset
vaikutukset
koskevat
kaikkia
asiakasryhmiä.
Asiakastilojen
esteettömyyttä
koskeva
negatiivinen
vaikutus
on
merkittävämpi
tietyille
ryhmille,
sillä
puutteet
esteettömyydessä
voivat
vaikuttaa
liikuntarajoitteisten
asiakkaiden
asiointiin
yhtiön
tiloissa.
Henkilötietojen
käsittelyä
koskeva
riski
ja
mahdollinen
negatiivinen
vaikutus
voisivat
tapauksen
mukaan
kohdistua
yksittäiseen
asiakkaaseen
tai
laajasti
koko
yhtiön
toimintaan.
Teknisen
häiriön
johdosta
raportointikaudella
tapahtui
tietoturvaloukkaus,
joka
kosketti
suhteellisen
pientä
joukkoa
yhtiön
asiakkaista.
Tietoturvaloukkauksen
jatkuminen
keskeytettiin
välittömästi
sen
jälkeen,
kun
sen
syy
oli
saatu
selvitettyä
ja
tietoturvaloukkauksen
aiheuttanut
järjestelmän
häiriö
korjattiin.
Tietoturvaloukkauksen
kohteena
olevia
asiakkaita
on
tiedotettu.
Asiakastyössä
työskentelevälle
henkilöstölle
järjestettiin
koulutusta
asiakaskohtaamisiin.
111
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
toimintaperiaatteet
(S4-1)
Toimintaperiaate
Kestävyysaiheiden
kannalta
keskeinen
sisältö
Toimintaperiaatteeseen
liittyvä
kestävyysaihe
Organisaation
ylin
vastuutaso
Liiketoimintastrategia
Strategian
mukaisesti
asiakas
voi
valita
hänelle
parhaan
kanavan
hoitaa
pankkiasioitaan,
ja
palvelut
ovat
asiakkaan
saatavilla
sekä
konttoreissa
että
digitaalisesti.
•
Tuotteiden
ja
palveluiden
saanti
Hallitus
Liiketapaohje
Liiketapaohje
kuvaa
toiminnan
säännösten
ja
arvojen
mukaista
eettistä
perustaa.
Asiakkaisiin
liittyen
liiketapaohje
on
ylätason
ohjeistus
esimerkiksi
salassapidosta
ja
yksityisyyden
suojasta,
ulkoisesta
viestinnästä
ja
asiakkaan
edusta
huolehtimisesta.
•
Yksityisyys
•
Laadukkaiden
tietojen
saatavuus
Johtoryhmä
Tietosuojapolitiikka
Tietosuojapolitiikka
asettaa
ylätason
linjaukset
ja
vaatimukset,
joiden
tavoitteena
on
EU:n
yleisen
tietosuoja-asetuksen
noudattamisen
varmistaminen.
•
Yksityisyys
Hallitus
Tietoturvapolitiikka
ja
tietoturvaohjeet
Tietoturvapolitiikan
tavoitteena
on
varmistaa
liiketoiminnan
häiriötön
toiminta
ja
tietojen
luotettava
käsittely.
Tietoturvaohjeistus
sisältää
käytännön
ohjeita
henkilöstölle
mm.
henkilöstön
käytössä
olevista
laitteista
ja
järjestelmistä,
henkilöstöön
tai
asiakkaisiin
kohdistuvasta
tietojen
kalastelusta
tai
huijauksista
sekä
yleisiä
tietoturvaan
liittyviä
toimintaohjeita.
•
Yksityisyys
•
Tietoturvapolitiikk
a:
hallitus
•
Tietoturvaohjeet:
johtoryhmä
Huijaukset
ja
petokset
-
toimintaperiaatteet
Toimintaperiaate
kuvaa
yhtiön
toimintaprosessia
petosten
ja
huijausten
ennaltaehkäisemiseksi,
havaitsemiseksi
ja
hallitsemiseksi.
•
Terveys
ja
turvallisuus
Johtoryhmä
Luottohallinnon
ohje
ja
luottopolitiikka
Luottohallinnon
ohjeiden
ja
sitä
alemman
tasoisten
työ-
ja
prosessiohjeiden
tavoitteena
on
turvata
sääntelyn
ja
johdon
määrittelemien
menettelytapojen
noudattaminen
luottoprosessissa.
Luottohallinnon
ohjetta
täydentävä
luottopolitiikka
ohjaa
mm.
luotonannon
vastuullisuudesta
ja
kuluttaja-
asiakkaiden
ylivelkaantumisen
ehkäisemisestä.
•
Terveys
ja
turvallisuus
Johtoryhmä
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyviä
vaikutuksia,
riskejä
ja
mahdollisuuksia
hallitsevat
toimintaperiaatteet
koskevat
koko
kuluttajien
ja
loppukäyttäjien
ryhmää.
Yksityisyyteen
liittyvillä
toimintaperiaatteilla
hallitaan
myös
omaan
työvoimaan
ja
henkilöstön
henkilötietojen
vuotamiseen
liittyvää
mahdollista
negatiivista
vaikutusta.
Raportointikauden
aikana
on
laadittu
uusi
henkilötietojen
tietoturvaloukkausten
käsittelyyn
liittyvä
toimintaperiaate,
jossa
kuvataan,
miten
tietoturvaloukkausten
aiheuttamat
riskit
minimoidaan,
miten
tietoturvaloukkauksista
ilmoitetaan
sisäisesti
sekä
miten
ja
miltä
osin
loukkauksista
ilmoitetaan
tietosuojavaltuutetulle
ja
Finanssivalvonnalle.
Toimintaperiaate
astui
voimaan
raportointikauden
jälkeen
ja
on
voimassa
vuodesta
2026
alkaen.
Kuluttajia
ja
loppukäyttäjiä
koskevissa
toimintaperiaatteissa
ei
ole
tapahtunut
merkittäviä
muutoksia
raportointikauden
aikana.
Toimintaperiaatteet
ovat
henkilöstön
saatavilla
yhtiön
sisäisessä
tiedotuskanavassa.
Liiketapaohjeen
ja
henkilöstöpolitiikan
mukaisesti
yhtiö
noudattaa
YK:n
ihmisoikeuksien
julistuksessa
määriteltyjä
ihmisoikeuksia.
Lisäksi
yhtiö
tukee
kaikkia
YK:n
kestävän
kehityksen
tavoitetta,
joista
yhtiö
on
tunnistanut
viisi
olennaisinta,
joita
yhtiö
voi
omalla
toiminnallaan
erityisesti
edistää.
Yhtiön
tiedossa
ei
ole
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyviä
tapauksia,
joissa
ei
ole
noudatettu
yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskien
Yhdistyneiden
kansakuntien
ohjaavia
periaatteita,
työelämän
perusperiaatteista
ja
oikeuksista
annettua
ILO:n
julistusta
ja
monikansallisille
yrityksille
annettuja
OECD:n
toimintaohjeita.
Yhtiöllä
ei
ole
näihin
ohjaaviin
normeihin
liittyviä
kuluttajia
ja
loppukäyttäjiä
koskevia
erillisiä
toimintaperiaatteita,
eikä
yhtiö
ole
tehnyt
vastaavuusarviota
kuluttajia
ja
loppukäyttäjiä
koskevien
toimintaperiaatteiden
ja
edellä
mainittujen
ohjaavien
normien
välillä.
Prosessit,
jotka
koskevat
yhteydenpitoa
kuluttajien
ja
loppukäyttäjien
kanssa
(S4
-2)
Yhtiön
viestinnän
päämääränä
on
tiedottaa
yhtiön
toiminnasta
mahdollisimman
aktiivisesti
ja
kattavasti.
Pörssiyhtiönä
viestintä
noudattaa
soveltuvaa
EU:n
ja
Suomen
lainsäädäntöä,
Helsingin
Pörssin
sääntöjä
ja
ohjeita,
sekä
Euroopan
arvopaperiviranomaisen
(ESMA),
Euroopan
pankkiviranomaisen
(EBA)
ja
112
Finanssivalvonnan
määräyksiä
ja
ohjeita.
Lisäksi
yhtiö
noudattaa
Suomen
listayhtiöiden
hallinnointikoodia
sekä
yhtiön
sisäisiä
ohjeita.
Tärkeimpiä
ulkoisen
viestinnän
kanavia
ovat
muun
muassa
pörssi-
ja
mediatiedotteet,
yhtiön
kotisivut,
verkko-
ja
mobiilipankki,
sosiaalinen
media
sekä
esiintymis-
ja
tiedotustilaisuudet.
Asiakkaan
pankkisuhteeseen
liittyvissä
asioissa
yhtiö
käyttää
aina
virallisia
käytössä
olevia
viestintäkanavia,
kuten
verkkopankkia.
Yhteydenpito
tapahtuu
suoraan
kuluttajien
ja
loppukäyttäjien
tai
heidän
laillisten
edustajien
kanssa.
Viestinnän
kokonaisuudesta
ja
yhteyksistä
mediaan
sekä
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
vastaa
yhtiön
viestintäjohtaja.
Asiakkaiden
näkemyksiä
yhtiön
toiminnasta
selvitetään
vuosittaisella
asiakaskyselyllä
sekä
jatkuvalla
lyhyellä
asiakastyytyväisyyskyselyllä.
Asiakastyytyväisyydestä
kerätään
tietoa
myös
ulkopuolisen
toimijan
EPSI
Rating
pankki
-
ja
rahoitusalan
toimialatutkimuksen
kautta.
Asiakaskyselyiden
tulokset
ohjaavat
päätöksentekoa
antamalla
yhtiölle
tietoa
siitä,
miten
toimintaa
tulisi
kehittää
vastaamaan
paremmin
asiakkaiden
tarpeisiin.
Vuosittaisen
asiakaskyselyn
tulokset
käsitellään
alue-,
konttori-
ja
henkilötasolla.
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvistä
positiivisista
vaikutuksista
viestitään
säännöllisesti
osana
yhtiön
markkinointia.
Mahdollisissa
häiriö-
tai
huijaustilanteissa
tiedottamisessa
noudatetaan
näihin
tilanteisiin
luotua
toimintaohjetta.
Prosessit
kielteisten
vaikutusten
korjaamiseksi
ja
kanavat
kuluttajille
ja
loppukäyttäjille
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
(S4
-3)
Mikäli
yhtiö
havaitsee
aiheuttaneensa
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvän
epäkohdan,
yleinen
prosessi
sen
korjaamiseksi
keskittyy
avoimeen
viestintään
vaikutuksen
kohteena
olevien
kuluttajien
ja
loppukäyttäjien
kanssa
ja
tapauskohtaiseen
arviointiin
jatkotoimenpiteistä.
Kuluttajat
ja
loppukäyttäjät
voivat
tulla
kuulluksi
ja
antaa
yhtiölle
palautetta
usean
eri
kanavan
kautta.
Palautteiden
perusteella
toimintaa
halutaan
kehittää
jatkuvasti
vastaamaan
asiakkaiden
tarpeisiin.
Asiakkaat
voivat
esittää
tarpeitaan
ja
huolenaiheitaan
kotisivujen
asiakaspalautelomakkeella,
verkkosivujen
chatissa,
viestillä
verkkopankissa
tai
OmaMobiilissa,
suullisesti
puhelimitse,
konttorissa
tai
verkkoneuvottelussa,
kirjallisena
palautteena
postitse
tai
esimerkiksi
konttorin
maksupalvelulaatikkoon
tai
asiakkaan
halutessa
palautelomake
voidaan
toimittaa
täytettäväksi
myös
sähköpostin
välityksellä.
Vuosittain
toteutettava
asiakaskysely
sekä
jatkuvasti
avoinna
oleva
lyhyt
asiakaskysely
sisältävät
myös
avoimen
vastauksen
palautekenttiä.
Ilmoitukset
rikkomus-
tai
väärinkäytösepäilyistä
voi
ilmoittaa
yhtiön
whistleblowing-
kanavan
kautta.
Ilmoituskanavasta
kerrotaan
tarkemmin
osiossa
G1-1.
Asiakaspalaute-
ja
whistleblowing-kanava
on
tuotu
yhtiön
kotisivuille
ulkopuolisen
palveluntarjoajan
kautta.
Asiakaspalautteet
käsitellään
luottamuksellisesti.
Kaikki
asiakaspalautteet
selvitetään
ja
ohjataan
tarvittaessa
jatkokäsittelyyn.
Mikäli
palaute
edellyttää
vastaamista,
asiakaspalvelu
tai
kyseinen
konttori
vastaa
palautteeseen
mahdollisimman
pian.
Vastausaika
on
palautekohtaista
ja
riippuu
palautteen
sisällöstä.
Asiakasvalitukset
käsitellään
kiireellisenä.
Mikäli
asiakas
ei
ole
tyytyväinen
asian
käsittelyyn
tai
yhtiöltä
saatuun
vastaukseen,
tulee
asiasta
lähettää
asiakasvalitukseksi
nimetty
kirjallinen
valitus.
Asiakasvalitukset
suositellaan
lähettämään
yhtiölle
mahdollisimman
nopeasti
virheen
havaitsemisesta.
Yhtiö
käsittelee
asian
kiireellisenä
ja
pyrkii
vastaamaan
valitukseen
kahden
viikon
kuluessa.
Mikäli
asiakas
ei
ole
tyytyväinen
asiakasvalitukseen
annettuun
vastaukseen
tai
ratkaisuun,
voi
asiakas
ottaa
yhteyttä
ulkopuolisiin,
yhtiöstä
riippumattomiin
tahoihin,
kuten
Vakuutus
ja
rahoitusneuvontaan
(FINE),
Finanssivalvontaan,
Kilpailu-
ja
kuluttajavirastoon
tai
Kuluttajariitalautakuntaan.
Tarjoamalla
useita
kanavia
palautteenantoon
pyritään
varmistamaan,
että
kanavat
ovat
saavutettavissa.
Erilaisista
palautekanavista
ja
palautteen
käsittelyprosessista
löytyy
tietoa
yhtiön
kotisivuilta.
Vuosittaisesta
asiakaskyselystä
viestitään
asiakkaille
verkkopankissa.
Asiakaskyselyyn
vastaaminen
pohjautuu
vapaaehtoisuuteen.
Asiakaskyselyyn
vuonna
2025
vastanneista
91
%
arvioi,
että
palautteen
antaminen
on
tehty
yhtiössä
helpoksi.
Tämän
perusteella
yhtiö
arvioi
kuluttajien
ja
loppukäyttäjien
olevan
tietoisia
palautteenannon
mahdollisuuksista
ja
periaatteista.
113
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
kohdistuviin
olennaisiin
riskeihin
liittyviin
toimiin
ryhtyminen
ja
lähestymistavat
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
kohdistuvien
olennaisten
riskien
hallitsemiseksi
ja
olennaisten
mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi
sekä
kyseiste
n
toimien
tehokkuus
(S4
-4)
Kestävyysaihe
Toimi
Aikahorisontti
Soveltamisala
Terveys
ja
turvallisuus
Petosten
ja
huijausten
ehkäisyyn
liittyvien
henkilöstöresurssien
lisääminen.
Toteutettu
2025
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
välillisesti
henkilöstöön
ja
asiakkaisiin.
Viestintä
turvallisesta
pankkiasioinnista
ja
huijaustilanteista
verkkosivuilla,
verkkopankissa/OmaMobiilissa
ja
sosiaalisessa
mediassa.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
asiakkaisiin
ja
muihin,
jotka
viestintä
tavoittaa.
Asiakkaiden
talouden
hallintaa
tukevat
asiakastilaisuudet.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
asiakkaisiin.
Avoimia
tilaisuuksia
järjestetty
useilla
konttoripaikkakunnilla.
Yhteistyö
lasten
ja
nuorten
taloustaitoja
opettavien
ohjelmien
kanssa.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
lapsiin
ja
nuoriin.
Tuotteiden
ja
palveluiden
saanti
Konttorit
ja
kassapalvelut
avoinna
joka
arkipäivä,
mahdollisuus
asioida
myös
ilman
ajanvarausta.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
asiakkaisiin.
Asiakaspalvelukanavien
arvioidut
jonotusajat
näkyvissä
asiakkaille
verkkosivuilla.
Jatkuva
toimi,
otettu
käyttöön
2025
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
asiakkaisiin.
Esteettömyyden
huomioiminen
osana
toimitilojen
remontteja
ja
toimien
toteuttaminen
mahdollisuuksien
mukaan.
Tarvittaessa
asiakas
voidaan
kohdata
myös
muissa
tiloissa.
Raportointikauden
aikana
valmistui
remontit
kolmessa
konttorissa,
joissa
on
huomioitu
esteettömyys.
Jatkuva
toimi,
toteutettu
2025
Esteettömyys
vaikuttaa
merkittävämmin
liikuntarajoitteisten
asiakkaiden
asiointiin.
Digitaalisten
palveluiden
ja
asiakirjojen
saavutettavuudesta
huolehditaan
yhdessä
IT-
kumppaneiden
kanssa.
Raportointikaudella
verkkosivujen,
OmaYritys
-portaalin
ja
Weblainahakemuksen
saavutettavuusselosteet
on
päivitetty.
Jatkuva
toimi,
toteutettu
2025
Saavutettavuus
vaikuttaa
merkittävämmin
niihin
asiakasryhmiin,
joilla
on
haasteita
digipalveluiden
tai
-laitteiden
käytössä.
Laadukkaiden
tietojen
saatavuus
Tuotteista
tarjotaan
lakisääteiset
tarvittavat
tiedot
asiakkaiden
päätöksenteon
tueksi.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
asiakkaisiin.
Tietoa
yhtiöstä
ja
sen
tarjoamista
tuotteista
ja
palvelusta
on
tarjolla
useissa
digitaalisissa
kanavissa
sekä
konttoreissa.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
asiakkaisiin
ja
muihin,
jotka
viestintä
tavoittaa.
Yksityisyys
Sisäinen
tietosuojaviestintä
sekä
henkilöstön
vuosittain
suoritettavat
pakolliset
koulutukset
tietosuojasta,
tietoturvasta
ja
huijaus-
ja
petosyrityksistä.
Jatkuva
toimi
Henkilöstön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
välillisesti
asiakkaisiin.
Tietoturvan
päivittäinen
seuranta
IT-tietoturvan
edustajan
toimesta
sekä
viikoittainen
seuranta
tietoturvaseurannan
kokouksissa,
joihin
osallistuu
edustajia
organisaation
eri
osista.
Tiivis
yhteistyö
IT-
toimittajien
kanssa
tietosuojan
ja
tietoturvan
varmistamiseksi.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
välillisesti
henkilöstöön
ja
asiakkaisiin.
Säännölliset
tietoturva-auditoinnit
ja
tunkeutumistestaukset
järjestelmien
turvallisuuden
varmistamiseksi.
Jatkuva
toimi
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
välillisesti
henkilöstöön
ja
asiakkaisiin.
Henkilötietojen
lainmukaisesta
käsittelystä
huolehtiminen
mm.
lisäämällä
tietosuojaan
liittyviä
henkilöstöresursseja
sekä
päivittämällä
tietosuojaan
liittyviä
sisäisiä
ohjeistuksia.
Toteutettu
2025
Yhtiön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
välillisesti
henkilöstöön
ja
asiakkaisiin.
Sisäinen
tietosuojaviestintä
sekä
henkilöstön
vuosittain
suoritettavat
pakolliset
koulutukset
tietosuojasta,
tietoturvasta
ja
huijaus-
ja
petosyrityksistä.
Jatkuva
toimi
Henkilöstön
toteuttama
toimi,
jonka
vaikutukset
kohdistuvat
välillisesti
asiakkaisiin.
114
Yhtiö
välttää
aiheuttamasta
kuluttajille
ja
loppukäyttäjille
olennaisia
negatiivisia
vaikutuksia
tarkastelemalla
niitä
säännöllisesti
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
yhteydessä
ja
kartoittamalla
vaikutuksien,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
liittyviä
toimenpiteitä.
Yhtiöllä
on
käytössään
prosessit
ja
toimintamallit
mahdollisten
negatiivisten
vaikutusten
toteutumisen
varalle,
kuten
toimintaohjeet
tietoturvan
poikkeustilanteissa
ja
häiriöissä.
Erilaiset
huijaukset
ja
tietojenkalasteluyritykset
voivat
kohdistua
asiakkaisiin
yhtiöstä
riippumatta,
mutta
yhtiö
toteuttaa
toimia
ehkäistäkseen,
lieventääkseen
ja
estääkseen
niistä
asiakkaille
koituvia
vaikutuksia.
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvää
riskiä
eli
tietosuojaan
ja
tietoturvaan
liittyviä
toimia
sekä
niiden
vaatimustenmukaisuutta
seurataan
osana
yhtiön
riippumatonta
riskienvalvontaa.
Kaikkien
toimien
vaikuttavuuden
seurannassa
huomioidaan
mahdolliset
aiheisiin
liittyvät
asiakaspalautteet.
Tarvittavien
toimenpiteiden
toteuttamiseksi
vaaditut
resurssit
suunnitellaan
tapauskohtaisesti,
jolloin
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvien
olennaisten
vaikutusten
hallintaan
ei
ole
allokoitu
erillisiä
resursseja.
Petosten
ja
huijausten
sekä
tietosuojan
yksiköihin
lisättyjen
henkilöstöresurssien
lisäksi
raportointikaudella
toteutetut
kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
toimet
ovat
olleet
yhtiön
tavanomaista
tekemistä,
eivätkä
ole
vaatineet
olennaisia
ylimäär
äisiä
resursseja.
Yhtiön
tietoon
ei
ole
tullut
sen
toimintaan
liittyviä
vakavia
ihmisoikeusongelmia
tai
ihmisoikeuksien
loukkauksiin
liittyviä
tapauksia.
Tiedonkulun
edistämiseksi
sidosryhmät
pyritään
pitämään
tietoisina
käytössä
olevista
yhteydenottokanavista
viestimällä
niistä
esimerkiksi
yhtiön
kotisivuilla.
Mittarit
ja
tavoitteet
Olennaisten
kielteisten
vaikutusten
hallintaan,
myönteisten
vaikutusten
edistämiseen
ja
olennaisten
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
liittyvät
tavoitteet
(S4-5)
Kestävyysaihe
Tavoite
Mittari
Suoriutuminen
2025
Perusvuosi
Terveys
ja
turvallisuus
Asiakkaat
kokevat
palvelun
saatavuuden
helpoksi
Vuosittaisessa
asiakaskyselyssä
kysymys
”OmaSp:n
palvelut
ovat
helposti
saatavillani”
saa
vähintään
arvosanan
4/5
Henkilöasiakkaat
4,2/5
Yritysasiakkaat
4,1/5
2025
Tuotteiden
ja
palveluiden
saatavuus
Asiakkaiden
tukeminen
heidän
oman
taloutensa
hallinnassa
Vuosittaisessa
asiakaskyselyssä
kysymys
”Kanssani
on
keskusteltu
talouden
hallintaan
liittyvistä
tulevaisuudensuunnitelmistani”
saa
vähintään
arvosanan
4/5
Henkilöasiakkaat
3,3/5
Yritysasiakkaat
3,3/5
2025
Laadukkaiden
tietojen
saatavuus
Asiakkaat
löytävät
helposti
tietoa
yhtiön
palveluista
Vuosittaisessa
asiakaskyselyssä
kysymys
”Löydän
helposti
tietoa
OmaSp:n
palveluista”
saa
vähintään
arvosanan
4/5
Henkilöasiakkaat
4,1/5
Yritysasiakkaat
4,0/5
2025
Yksityisyys
Henkilöstön
tietoturvaan
ja
-
suojaan
liittyvän
osaamisen
kehittäminen
ja
ylläpitäminen
Koko
henkilöstö
suorittaa
vuosittain
tietoturvaan
ja
tietosuojaan
liittyvät
koulutukset
(suorittaneiden
prosenttiosuus
koko
henkilöstöstä)
93
%
2025
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvien
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallintaan
liittyvät
tavoitteet
on
asetettu
raportointikauden
aikana,
mutta
osa
mittareista
on
ollut
käytössä
jo
aiemmin.
Mittarit
on
määritetty
tulevaisuuden
tavoitetaso
ja
muiden
toimijoiden
vastaavat
tavoitteet
huomioiden
sekä
mittarista
riippuen
huomioon
on
otettu
aikaisempien
vuosien
suoriutuminen.
Mittareiden
tasoa
seurataan
säännöllisesti
kestävyysraportoinnin
kautta.
Asetetut
tavoitteet
ovat
voimassa
toistaiseksi.
Tavoitteita
ja
mittareita
on
ideoitu
työpajassa,
johon
on
osallistunut
yhtiön
liiketoiminnan
ja
liiketoiminnan
tuen
asiantuntijoita,
riskienvalvonnan,
compliancen
ja
sisäisen
tarkastuksen
edustajat
sekä
fasilitoijan
roolissa
sisäiset
ja
ulkoiset
vastuullisuuden
asiantuntijat.
Tämän
jälkeen
tavoitteita
ja
mittareita
on
asetettu
johtoryhmän
työpajassa
vastuullisuuden
asiantuntijoiden
fasilitoimana.
Lopulliset
tavoitteet
ja
mittarit
on
hyväksytty
erillisessä
johtoryhmän
kokouksessa
sekä
tarkastusvaliokunnassa
ja
hallituksessa.
Ulkoisia
sidosryhmiä
ei
ole
osallistettu
tavoitteiden
ja
mittareiden
asettamisessa.
Henkilöstöä
on
tiedotettu
asetetuista
tavoitteista
ja
mittareista
yhtiön
sisäisessä
tiedotuskanavassa.
115
Hallintotapatiedot
G1
Liiketoiminnan
harjoittaminen
Liiketoiminnan
harjoittamiseen
liittyvät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
Olennainen
kestävyysaihe
Vaikutukset
Riskit
ja
mahdollisuudet
Korruption
ja
lahjonnan
ehkäiseminen
ja
havaitseminen,
mukaan
lukien
koulutus
Positiivinen
vaikutus:
Yhtiö
ei
hyväksy
korruptiota
tai
lahjontaa
missään
muodossa.
Velvoitteiden
ja
ohjeistuksien
noudattaminen
takaa
tasavertaisen
kohtelun
asiakkaille
ja
muille
sidosryhmille.
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinta
Yrityskulttuuri
ja
liiketoiminnan
harjoittamista
koskevat
toimintaperiaatteet
(G1-1)
Toimintaperiaate
Kestävyysaiheiden
kannalta
keskeinen
sisältö
Soveltamisala
Organisaation
ylin
vastuutaso
Liiketapaohje
Liiketapaohje
määrittää
periaatteet,
joiden
mukaan
yhtiössä
kohdellaan
toisia,
harjoitetaan
liiketoimintaa
ja
toimitaan
ympäröivän
maailman
kanssa.
Yhdessä
arvojen
ja
luotettavan
hallinnon
järjestelyiden
ja
ohjeiden
kanssa
liiketapaohje
luo
puitteet
oikeille
menettelytavoille
päivittäisessä
työssä.
Sitova
koko
henkilöstölle
Johtoryhmä
Eturistiriitatilanteita
koskevat
periaatteet
Eturistiriitatilanteita
koskevien
toimintaperiaatteiden
tarkoitus
on
varmistaa,
että
eturistiriidat
tunnistetaan,
käsitellään
ja
niitä
ehkäistään
ja
hallitaan
luotettavalla
ja
tehokkaalla
tavalla.
Sitova
koko
henkilöstölle
sekä
hallituksen
jäsenille
Hallitus
Eturistiriitatilanteiden,
sivutoimien
ja
sidonnaisuuksien
käsittelyn
ohjeistus
Toimintaperiaate
sisältää
käytännön
ohjeistuksen
eturistiriitatilanteiden
tunnistamiseksi
ja
hallitsemiseksi.
Eturistiriitakysymyksiä
ja
niiden
hallintaa
käsitellään
lisäksi
aihealuekohtaisissa
toimintaperiaatteissa.
Sitova
koko
henkilöstölle
sekä
hallituksen
jäsenille
Johtoryhmä
Sisäpiiriohje
Sisäpiiriohjeen
tarkoitus
on
varmistaa
sisäpiiritiedon
lainmukainen
käsittely.
Sitova
koko
henkilöstölle
sekä
hallituksen
jäsenille
Hallitus
Liiketapaohjeen
ja
henkilöstöpolitiikan
mukaisesti
yhtiö
noudattaa
kaikessa
toiminnassaan
alan
sääntelyä.
Toimintaa
ohjaavat
arvopaperimarkkinoita
koskevat
lait,
viranomaismääräykset
sekä
hyvän
hallinnoinnin
säännökset
ja
suositukset.
Liiketapaohjeen
mukaisesti
yhtiö
on
sitoutunut
YK:n
ihmisoikeuksien
yleismaailmalliseen
julistukseen.
Säännösten
noudattaminen
ja
riskitietoisuus
ovat
olennainen
osa
yhtiön
yrityskulttuuria
ja
vastuullista
toimintaa.
Sisäinen
valvonta
varmistaa,
että
yhtiössä
toimitaan
liiketapaohjeen
mukaisesti.
Sisäistä
valvontaa
toteuttaa
yhtiön
koko
henkilökunta
ja
se
tarkoittaa
toimenpiteitä,
joilla
varmistutaan
liiketoiminnan
yksiköille
asetettujen
tavoitteiden
saavuttaminen
huomioiden
ja
halliten
samalla
keskeiset
riskit.
Sisäisen
valvonnan
toimin
valvotaan
ja
arvioidaan
yrityskulttuuriin
liittyvää
toimintaa,
kuten
vastuullisuutta
ja
arvojen
mukaista
toimintaa.
Lisäksi
valvotaan
johtamis-
ja
hallinnointijärjestelmää
eli
luotettavan
hallinnon
toteutumista.
Liiketoiminnoista
riippumaton
sisäinen
tarkastus
tarkastaa
sisäisen
valvonnan
riittävyyttä,
toimivuutta
ja
tehokkuutta.
Valvonnassa
huomioidaan
sisäiset
ja
ulkoiset
ilmoitukset
rikkomus-
ja
väärinkäytösepäilyistä.
Toteutuneet
operatiivisen
riskin
tapahtumat
ja
läheltä
piti
-tilanteet
raportoidaan
sisäisesti
operatiivisen
riskin
ilmoituksella.
Yhtiöllä
on
käytössään
sisäinen
kanava
myös
henkilötietojen
tietoturvaloukkauksesta
ilmoittamiselle.
116
Yhtiöllä
on
käytössään
whistleblowing-direktiivin
mukainen
ilmoituskanava,
jossa
voi
tehdä
luottamuksellisesti
ilmoituksen
rikkomus-
tai
väärinkäytösepäilyistä
tai
muusta
vastaavasta
toiminnasta.
Kanavaa
voivat
käyttää
kaikki
asiakkaat
ja
sidosryhmät
sekä
yhtiön
henkilöstö.
Kanavan
tarkoituksena
on
vahvistaa
eettistä
yrityskulttuuria
ja
edistää
hyvää
hallintotapaa
sekä
ehkäistä
yhtiön
toimintaperiaatteiden
tai
lain
vastaista
toimintaa.
Ilmoituskanava
perustuu
suojattuun
ja
salattuun
palveluun
ja
kaikki
ilmoitukset
käsitellään
luottamuksellisesti.
Ilmoittajien
ja
ilmoitusten
kohteiden
henkilötietoja
saavat
käsitellä
vain
erikseen
nimetyt
henkilöt.
Ilmoituksen
voi
tehdä
myös
anonyymisti.
Ilmoituksia
saavat
tutkia
ja
käsitellä
vain
riippumattomissa
toiminnoissa
työskentelevät
nimetyt
henkilöt,
millä
pyritään
varmistumaan
ilmoitusten
käsittelyn
puolueettomuudesta.
Mikäli
ilmoituksen
ja
siitä
tehdyn
sisäisen
selvityksen
perusteella
asiassa
on
syytä
epäillä
rikosta,
tehdään
asiasta
tutkintapyyntö
poliisille.
Ilmoituskanavan
käyttäjiä
suojellaan
ilmoittajansuojelulain
mukaisesti.
Henkilöstöstrategian
mukaisesti
yhtiö
varmistaa
osana
henkilöstöprosessejaan
ja
osaamisen
ylläpitämistä,
että
esihenkilöt
ja
muu
henkilöstö
saavat
riittävän
perehdytyksen
ja
koulutuksen
toimialaa
koskevasta
sääntelystä,
sisäisistä
ohjeista
sekä
vastuullisista
toimintatavoista
oman
roolinsa
mukaisen
osaamisen
varmistamisen
lisäksi.
Korruptioon
ja
lahjontaan
liittyviä
aiheita
käsitellään
koko
henkilöstölle
pakollisessa
koulutuksessa
eturistiriitatilanteista,
sidonnaisuuksista
ja
sivutoimista.
Lisäksi
raportointikauden
lopussa
luotu
liiketapaohjeen
noudattamiseen
liittyvä
koulutus
sisältää
lahjontaan
liittyvän
kokonaisuuden.
Yrityksen
sisäisistä
toiminnoista
liiketoiminnan
yksiköt,
joilla
on
yhteys
asiakkaisiin
tai
sellaiset
henkilöt,
jotka
tekevät
merkittäviä
hankintoja
yhtiöön
tai
ovat
yhteyksissä
merkittäviin
kumppaneihin
saattavat
olla
muita
toimintoja
alttiimpia
korruptio
lle
ja
lahjonnalle.
Korruption
ja
lahjonnan
ehkäiseminen
ja
havaitseminen
(G1-3)
Korruption
ja
lahjonnan
ehkäisemiseen
liittyvä
ohjeistus
on
kirjattu
yhtiön
liiketapaohjeeseen.
Sen
mukaisesti
työntekijä
ei
saa
tarjota
eikä
vastaanottaa
lahjaa,
vieraanvaraisuutta
tai
palvelusta,
joka
voidaan
tulkita
lahjonnaksi
tai
yritykseksi
vaikuttaa
liiketoimintaan.
Työntekijä
ei
myöskään
saa
tavoitella
henkilökohtaista
etua
käyttämällä
hyväksi
yhtiölle
kuuluvaa
omaisuutta
tai
tietoa.
Yhtiö
huolehtii,
että
eturistiriitatilanteet
eivät
vaikuta
päätöksentekoon.
Eturistiriidalla
tarkoitetaan
tilannetta,
jossa
päätöksenteon
riippumattomuus
vaarantuu
päätöksen
tekoon
tai
sen
valmisteluun
osallistuvan
henkilön
henkilökohtaisen
edun
tai
edun
tavoittelun
vuoksi.
Päätöksenteon
riippumattomuus
voi
vaarantua
myös
silloin,
kun
päätöksen
tekoon
osallistuvalla
yhtiön
edustajalla
on
yhtiön
ulkopuolinen
sidonnaisuus
liiketoimen
toiseen
osapuoleen.
Yhtiön
työntekijöiden
on
tunnistettava
omassa
toiminnassaan
olosuhteet
ja
tilanteet,
joissa
saattaa
syntyä
eturistiriitatilanteita.
Kaikkien
työntekijöiden
on
pyrittävä
välttämään
todellisia
tai
oletettuja
eturistiriitoja.
Eturistiriitaohjeistuksen
mukaisesti
työntekijällä
on
velvollisuus
ilmoittaa
yhtiölle
kaikista
havaitsemistaan
eturistiriitatilanteista
sekä
omista
sidonnaisuuksistaan
ja
sivutoimistaan.
Sidonnaisuuksista,
sivutoimista
ja
eturistiriitatilanteista
pidetään
rekisteriä.
Eturistiriitoja
koskevien
ohjeistusten
ja
toimenpiteiden
tavoitteena
on
varmistaa,
että
eturistiriitatilanteet
tunnistetaan,
käsitellään,
ehkäistään
ja
hallitaan
asianmukaisesti.
Koulutus
eturistiriitatilanteista,
sidonnaisuuksista
ja
sivutoimista
on
saatavilla
toimihenkilöille
ja
esihenkilöille
sisäisessä
oppimisympäristössä.
Yhtiö
viestii
korruptioon
ja
lahjontaan
liittyvistä
toimintaperiaatteistaan
henkilöstölle
osana
perehdytystä
ja
säännöllistä
koulutusta.
Eturistiriitakysymyksiä
ja
niiden
hallintaa
käsitellään
lisäksi
kutakin
asiaa
koskevissa
yhtiön
käytännön
ohjeistuksissa.
Whistleblowing-kanavasta
viestitään
ulkoisille
sidosryhmille
yhtiön
kotisivuilla.
Sisäpiiriasioihin
liittyvästä
sisäisestä
tiedottamisesta
ja
sisäpiiriasioiden
koulutuksesta
sekä
sisäpiiriasioiden
valvonnasta
vastaa
sisäpiirivastaava.
Sisäpiiriläisten
koulutus
ja
tiedotus
ajoitetaan
työsuhteen
alkamiseen,
uuden
sisäpiiriaseman
vastaanottamiseen
sekä
lain
tai
viranomaistasoisen
sääntelyn
tai
pörssin
tai
yhtiön
oman
ohjeen
muuttumiseen.
Yhtiö
järjestää
lisäkoulutusta
tarvittaessa
myös
muina
ajankohtina.
Koulutukset
eturistiriitatilanteista,
sidonnaisuuksista
ja
sivutoimista
sekä
väärinkäytösepäilyistä
ja
whistleblowing
-kanavasta
kuuluvat
riskienhallinnan
koulutuskokonaisuuteen,
joka
suoritetaan
kertaluontoisesti
osana
perehdytystä.
Koulutuskokonaisuus
on
pakollinen
koko
henkilöstölle
ja
kattaa
näin
ollen
100
%
tunnistetuista
riskitoiminnoista.
117
Koulutuskokonaisuus
on
pakollinen
myös
yhtiön
johdolle
ja
siihen
liittyvät
politiikat
ja
toimintaperiaatteet
ovat
yhtiön
hallituksen
vahvistamia.
Koulutukset
sisältävät
videomuotoista
materiaalia
sekä
kirjallisia
ohjeistuksia
ja
hyväksytysti
suoritettavia
tehtäviä.
Euroopan
pankkiviranomaisen
(EBA)
ohjeistukseen
perustuva
hallitusten
jäsenten
koulutuskokonaisuus
sisältää
koulutusta
myös
esteellisyystilanteista
hallitustyöskentelyyn
liittyen.
Koulutuskokonaisuudesta
kerrotaan
tarkemmin
osiossa
ESRS
2
GOV-1.
Mahdolliset
rikkomusepäilyt
käsitellään
toimivasta
johdosta
erillisessä
riippumattomassa
toiminnossa,
joka
on
raportointivelvollinen
hallitukselle.
Johtoryhmää
tiedotetaan
tapauskohtaisesti.
Mittarit
ja
tavoitteet
Vahvistetut
korruptio-
tai
lahjontatapaukset
(G1-
4)
Yhtiöllä
on
nollatoleranssi
korruptiolle
ja
lahjonnalle.
Mahdollisista
korruptiotapauksista
ilmoitetaan
aina
asianmukaisille
viranomaisille,
ja
tarvittaessa
asiasta
tehdään
rikosilmoitus.
Raportointivuoden
aikana
yhtiössä
ei
ole
ilmennyt
vahvistettuja
korruptio-
tai
lahjontatapauksia,
eikä
yhtiö
ole
saanut
tähän
liittyviä
sakkoja
tai
tuomioita.
Yhtiön
tavoitteena
on
ylläpitää
ja
kehittää
henkilöstön
osaamistasoa
hyvästä
hallintotavasta.
Tavoitteessa
suoriutumista
mitataan
liiketapaohjeiden
noudattamiseen
liittyvän
koulutuksen
suoritusprosentilla
ja
tavoitteena
on,
että
koko
henkilöstö
suorittaa
koulutuksen.
Koulutus
on
laadittu
raportointivuoden
lopussa
ja
suorittamista
aletaan
seuraamaan
ja
raportoimaan
vuodesta
2026
alkaen.
118
Konsernin
tilinpäätös
Konsernin
tuloslaskelma
119
Tulos
ennen
veroja
ilman
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavia
eriä
120
Konsernin
laaja
tuloslaskelma
121
Konsernin
tase
122
Konsernin
oman
pääoman
muutoslaskelma
123
Konsernin
rahavirtalaskelma
124
Konsernitilinpäätöksen
liitetiedot
125
K1
Konsernitilinpäätöksen
laatimisperiaatteet
125
K2
Riskienhallinnan
liitetieto
139
K3
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
luokittelu
155
K4
Käteiset
varat
156
K5
Lainat
ja
saamiset
156
K6
Johdannaiset
ja
suojauslaskenta
157
K7
Sijoitusomaisuus
159
K8
Aineettomat
hyödykkeet
ja
liikearvo
161
K9
Aineelliset
hyödykkeet
162
K10
Muut
varat
163
K11
Verosaamiset
ja
-velat
164
K12
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisölle
ja
velat
luottolaitoksille
165
K13
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
166
K14
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
167
K15
Varaukset
ja
muut
velat
168
K16
Oma
pääoma
168
K17
Korkokate
170
K18
Palkkiotuotot
ja
-kulut
170
K19
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
171
K20
Liiketoiminnan
muut
tuotot
172
K21
Henkilöstökulut
172
K22
Liiketoiminnan
muut
kulut
173
K23
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
173
K24
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot
174
K25
Tuloverot
175
K26
Annetut
ja
saadut
vakuudet
176
K27
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
176
K28
Eläkevastuu
177
K29
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
netotus
179
K30
Käyvät
arvot
arvostusmenetelmän
mukaisesti
180
K31
Johdon
palkat
ja
lähipiiritapahtumat
183
K32
Osakeperusteiset
kannustinjärjestelmä
t
185
K33
Vuokrasopimukset
187
K34
Konsernitilinpäätökseen
sisältyvät
yhteisöt
ja
muutokset
konsernirakenteessa
188
K35
Olennaiset
tapahtumat
kauden
jälkeen
190
K36
Tunnuslukujen
laskentakaavat
191
119
Konsernin
tuloslaskelma
Liitetieto
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Korkotuotot
265 514
349 589
Korkokulut
-96 877
-136 492
K17
Korkokate
168 637
213 097
Palkkiotuotot
60 796
61 242
Palkkiokulut
-10 144
-10 497
K18
Palkkiotuotot
ja
-kulut,
netto
50 651
50 745
K19
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
-4 167
-4 408
K20
Liiketoiminnan
muut
tuotot
6 287
10 633
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
221 408
270 068
K21
Henkilöstökulut
-42 271
-32 902
K22
Liiketoiminnan
muut
kulut
-71 918
-69 289
K23
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
-8 877
-8 813
Liiketoiminnan
kulut
yhteensä
-123 066
-111 004
K24
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot,
netto
-47 111
-83 379
K34
Osuus
yhteis-
ja
osakkuusyritysten
tuloksista
-1 983
-1 096
Tulos
ennen
veroja
49 248
74 589
K25
Tuloverot
-9 769
-15 041
Tilikauden
tulos
39 479
59 548
Josta:
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeenomistajien
osuus
39 479
59 548
Yhteensä
39 479
59 548
Osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
1,19
1,80
Laimennusvaikutuksella
oikaistu
osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
1,18
1,78
120
Tulos
ennen
veroja
ilman
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavia
eriä
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Tulos
ennen
veroja
49
248
74
589
Liiketoiminnan
tuotot:
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
4
167
4
408
Liiketoiminnan
kulut:
Yritysjärjestelyihin
liittyvät
kulut
41
4
180
Muut
kertaerät
3
440
3
479
Vertailukelpoinen
tulos
ennen
veroja
56
896
86
656
Tuloslaskelman
tuloverot
-9
769
-15
041
Laskennallinen
tuloveron
muutos
-1
530
-2
413
Vertailukelpoinen
tulos
45
597
69
201
121
Konsernin
laaja
tuloslaskelma
Liitetieto
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Tilikauden
tulos
39 479
59 548
Muut
laajan
tuloksen
erät
ennen
veroja
Erät,
joita
ei
siirretä
tulosvaikutteisiksi
K28
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyiden
uudelleen
määrittelemisestä
johtuvat
voitot
ja
tappiot
-46
133
Erät,
jotka
saatetaan
myöhemmin
siirtää
tulosvaikutteisiksi
K16
Käypään
arvoon
arvostamisesta,
netto
17 632
10 387
K16
Siirretty
tuloslaskelmaan
luokittelun
muutoksena
428
473
Muut
laajan
tuloksen
erät
ennen
veroja
yhteensä
18 015
10 992
Tuloverot
Eristä,
joita
ei
siirretä
tulosvaikutteisiksi
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyiden
uudelleen
määrittelemisestä
johtuvat
voitot
ja
tappiot
9
-27
Eristä,
jotka
saatetaan
myöhemmin
siirtää
tulosvaikutteisiksi
Käypään
arvoon
arvostamisesta
-3 612
-2 172
K11
Tuloverot
yhteensä
-3 603
-2 198
Tilikauden
muut
laajan
tuloksen
erät
verojen
jälkeen
yhteensä
14 412
8 794
Tilikauden
laaja
tulos
53 891
68 342
Josta:
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeenomistajien
osuus
53 891
68 342
Yhteensä
53 891
68 342
122
Konsernin
tase
Liitetieto
Varat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
K4
Rahavarat
941 103
395 608
K5
Lainat
ja
saamiset
luottolaitoksilta
103 315
283 580
K5
Lainat
ja
saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5 707 576
6 285 788
K6
Johdannaiset
55 180
78 881
K7
Sijoitusomaisuus
503 262
515 997
K34
Osuus
pääomaosuusmenetelmällä
käsiteltävissä
osakkuus-
ja
yhteisyrityksissä
15 068
19 460
K8
Aineettomat
hyödykkeet
24 269
11 716
K8
Liikearvo
20 090
20 090
K9
Aineelliset
hyödykkeet
39 683
37 980
K10
Muut
varat
44 016
45 094
K11
Laskennallinen
verosaaminen
11 484
14 895
K11
Tuloverosaaminen
8 957
-
Varat
yhteensä
7 474 004
7 709 090
Liitetieto
Velat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
K12
Velat
luottolaitoksille
124 899
236 589
K12
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3 854 224
4 000 703
K6
Johdannaiset
3 954
10 965
K13
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2 680 549
2 665 565
K14
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
60 000
60 000
K15
Varaukset
ja
muut
velat
102 381
115 760
K11
Laskennallinen
verovelka
29 169
35 715
K11
Tuloverovelat
-
7 650
Velat
yhteensä
6 855 175
7 132 947
K16
Oma
pääoma
31.12.2025
31.12.2024
Osakepääoma
24 000
24 000
Rahastot
172 742
157 911
Kertyneet
voittovarat
422 087
394 232
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeenomistajien
osuus
618 829
576 143
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeenomistajien
osuus
618 829
576 143
Oma
pääoma
yhteensä
618 829
576 143
Velat
ja
oma
pääoma
yhteensä
7 474 004
7 709 090
Konsernin
taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
Takaukset
ja
pantit
26
037
42
219
Asiakkaan
puolesta
kolmannen
hyväksi
annetut
sitoumukset
26
037
42
219
Käyttämättömät
luottojärjestelyt
301
851
319
398
Asiakkaan
hyväksi
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset
301
851
319
398
Konsernin
taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
yhteensä
327
888
361
617
123
Konsernin
oman
pääoman
muutoslaskelma
Liitetieto
(1
000
euroa)
Osake-
pääoma
Käyvän
arvon
rahasto
Muut
rahastot
Rahastot
yhteensä
Kertyneet
voittovarat
Oma
Säästöpankki
Oyj
omistajien
osuus
Oma
pääoma
yhteensä
Oma
pääoma
1.1.2025
24 000
-53 068
210 979
157 911
394 232
576 143
576 143
Laaja
tulos
Tilikauden
tulos
-
-
-
-
39 479
39 479
39 479
Muut
laajan
tuloksen
erät
-
14 449
-
14 449
-37
14 412
14 412
Laaja
tulos
yhteensä
-
14 449
-
14 449
39 442
53 891
53 891
Liiketoimet
omistajien
kanssa
Osakeanti
-
-
-
-
-
-
-
Omien
osakkeiden
hankinta/myynti
-
-
-
-
75
75
75
Osingonjako
-
-
-
-
-11 936
-11 936
-11 936
Osakeperusteiset
kannustinjärjestelmät
-
-
382
382
274
656
656
Muut
muutokset
-
-
-
-
-
-
-
Liiketoimet
omistajien
kanssa
yhteensä
-
-
382
382
-11 587
-11 205
-11 205
K16
Oma
pääoma
yhteensä
31.12.2025
24 000
-38 620
211 361
172 742
422 087
618 829
618 829
(1
000
euroa)
Osake-
pääoma
Käyvän
arvon
rahasto
Muut
rahastot
Rahastot
yhteensä
Kertyneet
voittovarat
Oma
Säästöpankki
Oyj
omistajien
osuus
Oma
pääoma
yhteensä
Oma
pääoma
1.1.2024
24 000
-61 756
210 578
148 822
368 230
541 052
541 052
Laaja
tulos
Tilikauden
tulos
-
-
-
-
59 548
59 548
59 548
Muut
laajan
tuloksen
erät
-
8 688
-
8 688
106
8 794
8 794
Laaja
tulos
yhteensä
-
8 688
-
8 688
59 654
68 342
68 342
-
Liiketoimet
omistajien
kanssa
Osakeanti
-
-
-
-
-
-
-
Omien
osakkeiden
hankinta/myynti
-
-
-
-
1 066
1 066
1 066
Osingonjako
-
-
-
-
-33 139
-33 139
-33 139
Osakeperusteiset
kannustinjärjestelmät
-
-
201
201
-1 580
-1 379
-1 379
Muut
muutokset
-
-
201
201
-
201
201
Liiketoimet
omistajien
kanssa
yhteensä
-
-
401
401
-33 652
-33 251
-33 251
K16
Oma
pääoma
yhteensä
31.12.2024
24 000
-53 068
210 979
157 911
394 232
576 143
576 143
124
Konsernin
rahavirtalaskelma
Liitetieto
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Liiketoiminnan
rahavirta
Tilikauden
tulos
39 479
59 548
Käyvän
arvon
muutokset
3 773
4 779
K34
Osuus
yhteis-
ja
osakkuusyritysten
tuloksista
1 983
1 096
K19
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
sijoituskiinteistöistä
73
39
K23
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
8 877
8 813
Käyttöomaisuuden
myyntivoitot/tappiot
-
39
K24
Arvonalentumiset
ja
odotettavissa
olevat
luottotappiot
47 111
83 379
K25
Tuloverot
9 769
15 041
Muut
oikaisut
13 482
8 174
Oikaisut
tilikauden
tulokseen
85 068
121 359
Liiketoiminnan
rahavirta
ennen
saamisten
ja
velkojen
muutoksia
124 547
180 906
Liiketoiminnan
varojen
lisäys
(-)
tai
vähennys
(+)
Saamistodistukset
16 087
58 476
K5
Lainat
ja
saamiset
asiakkailta
534 644
128 011
K6
Johdannaiset,
suojauslaskennassa
-
102
K7
Sijoitusomaisuus
5 012
-184
K10
Muut
varat
546
2 756
Yhteensä
556 289
189 160
Liiketoiminnan
velkojen
lisäys
(+)
tai
vähennys
(-)
K12
Velat
luottolaitoksille
-113 790
69 861
K12
Talletukset
-118 254
-236 773
K15
Varaukset
ja
muut
velat
-15 858
10 913
Yhteensä
-247 902
-155 999
Maksetut
tuloverot
-33 114
-16 639
Liiketoiminnan
rahavirta
yhteensä
399 820
197 429
Investointien
rahavirta
K8,9
Investoinnit
aineellisiin
ja
aineettomiin
hyödykkeisiin
-18 234
-8 141
K8,9
Aineellisten
ja
aineettomien
hyödykkeiden
myynnit
44
305
K34
Sijoitukset
yhteis-
ja
osakkuusyrityksiin
-66
-516
Muiden
sijoitusten
muutokset
-
59
K35
Liiketoimintojen
hankinta
-
-70 964
Investointien
rahavirta
yhteensä
-18 256
-79 258
Rahoitustoiminnan
rahavirta
Muut
oman
pääoman
erien
rahamääräiset
lisäykset
-
201
K13
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat,
lisäykset
214 460
546 523
K13
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat,
vähennykset
-214 568
-823 162
K33
Vuokrasopimusvelan
maksut
-4 290
-3 829
Maksetut
osingot
-11 936
-33 139
Rahoitustoiminnan
rahavirta
yhteensä
-16 334
-313 405
Rahavarojen
nettomuutos
365 230
-195 234
Rahavarat
tilikauden
alussa
678 688
873 923
Rahavarat
tilikauden
lopussa
1 043 918
678 688
Rahavarat
muodostuvat
seuraavista
eristä:
K4
Käteiset
varat
941 103
395 608
K5
Vaadittaessa
maksettavat
saamiset
luottolaitoksilta
102 815
283 080
Yhteensä
1 043 918
678 688
Saadut
korot
262 927
373 801
Maksetut
korot
-97 996
-128 425
Saadut
osingot
237
299
125
Konsernitilinpäätöksen
liitetiedot
K1
Konsernitilinpäätöksen
laatimisperiaatteet
1.
Yleistä
laatimisperiaatteista
Oma
Säästöpankki
Oyj
on
suomalainen
julkinen
osakeyhtiö,
jonka
kotipaikka
on
Seinäjoki
ja
pääkonttori
Lappeenrannassa,
Valtakatu
32,
53100
Lappeenranta.
Konsernin
emoyhtiö
on
Oma
Säästöpankki
Oyj.
Jäljennökset
tilinpäätöksestä
ja
osavuosikatsauksista
on
saatavilla
pankin
verkkosivuilta
www.omasp.fi
.
Hallitus
on
hyväksynyt
toimintakertomuksen
ja
tilinpäätöksen
ajalta
1.1.–31.12.2025
kokouksessaan
26.2.2026,
ja
yhtiökokous
vahvistaa
ne
16.4
.2026.
Oma
Säästöpankki
-konserni
muodostuu
seuraavasti:
Tytäryritys
●
Koy
Lappeenrannan
Säästökeskus,
omistusosuus
100
%
Osakkuusyritykset
●
GT
Invest
Oy,
omistusosuus
48,7
%
●
City
Kauppapaikat
Oy,
omistusosuus
45,3
%
Yhteisyritykset
●
Figure
Taloushallinto
Oy,
omistusosuus
25
%
●
Deleway
Projects
Oy,
omistusosuus
49
%
●
SAV
-Rahoitus
Oyj,
omistusosuus
48,2
%
Yhteiset
toiminnot
●
Asunto
Oy
Seinäjoen
Oma
Säästöpankin
talo,
omistusosuus
30,5
%
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
(myöhemmin
yhtiö)
konsernitilinpäätös
on
laadittu
EU:ssa
hyväksyttyjä
kansainvälisiä
IFRS-standardeja
(International
Financial
Reporting
Standards)
sekä
SIC-
ja
IFRIC-tulkintoja
noudattaen.
Tilinpäätöksen
liitetietojen
laadinnassa
on
huomioitu
myös
suomalaisen
kirjanpito-
ja
yhteisölainsäädännön
sekä
viranomaismääräysten
täydentävät
vaatimukset.
Konsernitilinpäätös
(myöhemmin
konserni)
esitetään
tuhansissa
euroissa,
ellei
toisin
ole
ilmoitettu.
Liitetietojen
luvut
ovat
pyöristetty,
joten
yksittäisten
lukujen
yhteenlaskettu
summa
saattaa
poiketa
taulukossa
tai
laskelmassa
esitetystä
summasta.
Konsernin
ja
siihen
kuuluvien
yritysten
kirjanpito-
ja
toimintavaluutta
on
euro.
Konsernitilinpäätös
voidaan
allekirjoittaa
myös
sähköisesti
.
Konsernitilinpäätös
on
laadittu
alkuperäisiin
hankintamenoihin
perustuen
lukuun
ottamatta
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavia
rahoitusvaroja,
kaupankäyntitarkoituksessa
pidettäviä
rahoitusvaroja,
käyvän
arvon
suojauksen
suojauskohteita
(suojatun
riskin
osalta)
ja
käyvän
arvon
tai
rahavirran
suojauksessa
käytettyjä
suojaavia
johdannaisia,
jotka
on
arvostettu
käypään
arvoon.
1.1
Päättyneellä
tilikaudella
sovelletut
uudet
ja
uudistetut
standardit
ja
tulkinnat
Oma
Säästöpankki
-konserni
on
soveltanut
tilikauden
aikana
voimaan
tulleita
yhtiötä
koskevia
standardimuutoksia
ja
tulkintoja.
1.1.2025
voimaantulleilla
standardeilla,
standardimuutoksilla
tai
tulkinnoilla
ei
ole
ollut
merkittävää
vaikutusta
konsernin
tilikauden
tulokseen,
taloudelliseen
asemaan
tai
tilinpäätöksen
esittämiseen.
1.2
Tulevilla
tilikausilla
sovellettavat
uudet
ja
uudistetut
standardit
ja
tulkinnat
Rahoitusinstrumenttien
luokittelu
ja
arvostaminen
–
Muutokset
IFRS
9
Rahoitusinstrumentit
ja
IFRS
7
Rahoitusinstrumentit:
tilinpäätöksessä
esitettävät
tiedot
(sovellettava
1.1.2026
tai
sen
jälkeen
alkavilla
tilikausilla,
aikaisempi
soveltaminen
on
sallittua)
Muutokset
selventävät,
että
yhtiön
on
sovellettava
selvittämispäivään
perustuvaa
käsittelytapaa
kirjatessaan
rahoitusvaroihin
kuuluvan
erän
tai
rahoitusvelan
pois
taseesta;
ne
myös
sallivat
sen,
että
yhtiö
voi
katsoa,
että
sähköistä
maksujärjestelmää
käyttäen
maksettava
rahoitusvelka
on
hoidettu
ennen
selvittämispäivää,
jos
tietyt
edellytykset
täyttyvät.
Muutokset
selventävät
soveltamisohjeita,
jotka
koskevat
rahoitusvarojen
126
sopimukseen
perustuvien
rahavirtojen
ominaisuuksien
arviointia,
mukaan
lukien
rahoitusvarat,
joiden
sopimusehdot
saattavat
muuttaa
sopimukseen
perustuvien
rahavirtojen
ajoitusta
tai
määrää
–
esimerkiksi
rahoitusvarat,
joihin
liittyy
niin
sanottuja
ESG-piirteitä,
rahoitusvarat,
joihin
ei
liity
takautumisoikeutta,
ja
rahoitusvarat,
jotka
sopimuksella
toisiinsa
sidottuja
instrumentteja.
Standardimuutoksilla
ei
arvioida
olevan
olennaista
vaikutusta
Oma
Säästöpankki
-konsernin
tilinpäätökseen.
IFRS
18
–
Tilinpäätöksen
esittämistapa
ja
tilinpäätöksessä
esitettävät
tiedot
(sovellettava
1.1.2027
tai
sen
jälkeen
alkavilla
tilikausilla,
aikaisempi
soveltaminen
on
sallittua)
IASB:n
julkaisema
IFRS
18
-standardi
korvaa
IAS
1
Tilinpäätöksen
esittäminen
-standardin
ja
muutoksella
odotetaan
olevan
vaikutuksia
Oma
Säästöpankki
-
konsernin
tilinpäätökseen.
IFRS
18
-standardi
muuttaa
tuloslaskelman
esitystapaa,
kun
tuotot
ja
kulut
on
luokiteltava
kolmeen
uuteen
ryhmään
eli
liiketoiminnan,
sijoitusten
tai
rahoituksen
ryhmään.
Lisäksi
luottolaitosten
tulee
esittää
tuloslaskelmassa
yksi
uusi
välisumma
”Liikevoitto
tai
-tappio”.
Standardi
tuo
myös
johdon
tunnusluvut
tilintarkastuksen
piiriin.
Muilla
IASB:n
julkaisemilla
tulevilla
uusilla
standardeilla
tai
standardimuutoksilla
ei
odoteta
olevan
olennaista
vaikutusta
Oma
Säästöpankki
-konsernin
tilinpäätökseen.
2.
Yhdistelyperiaatteet
2.1
Tytäryritykset
Konsernitilinpäätös
sisältää
emoyhtiön
ja
tytäryritykset,
joissa
pankilla
on
määräysvalta.
Määräysvalta
syntyy,
kun
konserni
olemalla
osallisena
yrityksessä
altistuu
sijoituskohteen
muuttuville
tuotolle
tai
kun
se
on
oikeutettu
sen
muuttuviin
tuottoihin
käyttämällä
sijoituskohdetta
koskevaa
valtaansa.
Konsernin
keskinäinen
omistus
on
eliminoitu
hankintamenetelmällä.
Luovutettu
vastike,
hankitun
yhteisön
yksilöitävissä
olevat
varat
ja
vastattavaksi
otetut
velat
arvostetaan
hankintahetkellä
käypään
arvoon.
Mahdollinen
liikearvo
kirjataan
määrään,
jolla
hankintameno
ylittää
konsernin
osuuden
hankittujen
varojen
ja
velkojen
käyvästä
arvosta
hankintahetkellä.
Negatiivinen
liikearvo
tuloutetaan
kokonaisuudessaan
hankintahetkellä.
Määräysvallattomien
omistajien
osuus
on
arvostettu
määrään,
joka
vastaa
määräysvallattomien
omistajien
osuutta
hankinnan
kohteen
yksilöitävissä
olevasta
nettovarallisuudesta.
Määräysvallattomille
omistajille
kuuluva
osuus
omasta
pääomasta
esitetään
omana
eränään
taseessa
oman
pääoman
osana.
Hankitut
tytäryritykset
sisällytetään
konsernitilinpäätökseen
siitä
hetkestä
lähtien,
kun
konserni
on
saanut
määräysvallan,
ja
luovutetut
tytäryritykset
siihen
saakka,
jolloin
määräysvalta
lakkaa.
Konsernin
sisäiset
liiketapahtumat,
saamiset
ja
velat,
realisoitumattomat
voitot
sekä
sisäinen
voitonjako
on
eliminoitu
konsernitilinpäätöksessä.
2.2
Yhteisyritykset
ja
osakkuusyritykset
Yhteisyrityksiksi
katsotaan
sellaiset
yhteisjärjestelyt,
joissa
pankilla
on
yhteinen
määräysvalta
yhdessä
muiden
yhteisjärjestelyn
osapuolien
kanssa
ja
järjestely
tuo
pankille
oikeuden
järjestelyn
nettovarallisuuteen.
Osakkuusyrityksiksi
katsotaan
sellaiset
yritykset,
joissa
yhtiöllä
on
huomattava
vaikutusvasta,
mutta
ei
määräysvaltaa.
Huomattava
vaikutusvalta
syntyy
lähtökohtaisesti
silloin,
kun
yhtiö
omistaa
20-50
prosenttia
yhteisön
äänivallasta
tai
kun
yhtiöllä
muutoin
on
huomattava
vaikutusvalta
yhteisössä.
Yhteisyritykset
ja
osakkuusyritykset
on
yhdistelty
pääomaosuusmenetelmällä.
Sijoitus
kirjataan
alun
perin
hankintamenon
määräisenä,
jonka
jälkeen
konsernin
tulososuuden
mukainen
osuus
yhteisyrityksen
tilikauden
tuloksesta
yhdistellään
tuloslaskelmaan.
Vastaavasti
mahdollinen
konsernin
osuus
yhteis-
tai
osakkuusyrityksen
muista
laajan
tuloksen
eristä
kirjataan
konsernin
laajaan
tuloslaskelmaan.
Jos
konsernin
osuus
tappioista
ylittää
pääomaosuusmenetelmällä
yhdisteltävän
sijoituksen
kirjanpitoarvon,
kirjanpitoarvon
ylittäviä
tappioita
yhdistellään
konserniin,
mikäli
konserni
on
sitoutunut
osakkuusyritysten
velvoitteiden
täyttämiseen.
Yhteisyritys
on
järjestely,
jossa
konsernilla
on
oikeuksia
järjestelyn
nettovarallisuuteen,
kun
taas
yhteisessä
toiminnossa
konsernilla
on
järjestelyyn
liittyviä
varoja
koskevia
oikeuksia
ja
velkoja
koskevia
velvoitteita.
Keskinäiset
kiinteistöyhtiöt
ovat
yhteisiä
toimintoja,
joista
127
konserni
on
yhdistellyt
omat
varat,
velat,
tuotot
ja
kulut
sekä
omistusosuuden
mukaisen
osuuden
yhteisistä
varoista,
veloista,
tuotoista
ja
kuluista.
3.
Liikearvo
Liiketoimintojen
yhdistämisissä
syntyvä
liikearvo
kirjataan
määrään,
jolla
luovutettu
vastike,
määräysvallattomien
omistajien
osuus
hankinnan
kohteessa
ja
aiemmin
omistettu
osuus
yhteen
laskettuina
ylittävät
hankitun
nettovarallisuuden
käyvän
arvon.
Hankinnan
kohteen
nettovarojen
käyvän
arvon
erotus
kirjataan
liikearvoksi
tai
negatiiviseksi
liikearvoksi.
Liikearvo
kirjataan
taseeseen
aineettomien
hyödykkeiden
alle,
kun
taas
negatiivinen
liikearvo
tuloutetaan
suoraan.
Liikearvosta
ei
kirjata
poistoja,
vaan
se
testataan
mahdollisen
arvonalentumisen
varalta
vuosittain
ja
aina
kun
esiintyy
jokin
viite
siitä,
että
arvo
saattaa
olla
alentunut.
Liikearvo
arvostetaan
alkuperäiseen
hankintamenoon
vähennettynä
arvonalentumisilla.
4.
Rahoitusinstrumentit
4.1
Rahoitusvarojen
luokittelu
ja
arvostaminen
Alkuperäisen
kirjaamisen
yhteydessä
arvostetaan
IFRS
9
Rahoitusinstrumentit
-standardin
mukaisesti
rahoitusvaroihin
kuuluva
erä
käypään
arvoon.
Jos
kyseessä
on
muu
kuin
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattava
erä,
siihen
lisätään
tai
siitä
vähennetään
erän
hankkimisesta
välittömästi
johtuvat
transaktiomenot.
Alkuperäisen
kirjaamisen
yhteydessä
rahoitusvarat
luokitellaan
johonkin
kolmesta
seuraavasta
erästä:
●
jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavat,
●
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
tai
●
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
rahoitusvarat.
Välittömästi
alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen
rahoitusvarasta
kirjataan
odotettavissa
olevia
luottotappioita
koskeva
vähennyserä
(Expected
Credit
Loss,
ECL),
jos
rahoitusvara
arvostetaan
jaksotettuun
hankintamenoon
tai
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta.
Rahoitusvarojen
luokittelu
ja
arvostaminen
perustuu
yhtiön
liiketoimintamalliin
ja
sopimusten
mukaisten
rahavirtojen
luonteeseen.
Rahoitusvarojen
luokittelua
ei
muuteta
niiden
alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen,
ellei
konserni
muuta
niiden
hallinnoinnissa
noudattamaansa
liiketoimintamallia.
4.1.1
Jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavat
rahoitusvarat
Rahoitusvarat
arvostetaan
jaksotettuun
hankintamenoon
silloin,
kun
sopimuksen
mukaiset
rahavirrat
koostuvat
vain
pääomalyhennyksistä
ja
korkovirroista
ja
yhtiö
on
luokitellut
sen
liiketoimintamalliin,
jossa
tavoitteena
on
kerätä
sopimuksen
mukaiset
rahavirrat
sopimuksen
elinkaaren
ajalta.
Jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettaviin
rahoitusvaroihin
kuuluvat
saamiset
asiakkailta
ja
luottolaitoksilta
sekä
käteiset
varat.
4.1.2
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
rahoitusvarat
Rahoitusvarat
arvostetaan
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
silloin,
kun
sopimuksen
mukaiset
rahavirrat
koostuvat
vain
pääomalyhennyksistä
ja
korkovirroista
ja
yhtiö
on
luokitellut
ne
liiketoimintamalliin,
jossa
tavoitteena
on
toisaalta
pitää
rahoitusvarat
kerätäkseen
sopimuksen
mukaiset
rahavirrat
mutta
myös
mahdollisesti
myydä
rahoitusvarat
ennen
eräpäivää.
Yhtiö
on
luokitellut
pääosan
saamistodistuksista
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettaviksi
.
4.1.3
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
rahoitusvarat
Rahoitusvarat
arvostetaan
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti,
ellei
niitä
arvosteta
jaksotettuun
hankintamenoon
tai
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta.
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjataan
myös
ne
erät,
jotka
eivät
täytä
SPPI-testiä.
4.2
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
Kaikki
IFRS
9
mukaan
arvostettavat
oman
pääoman
ehtoiset
sijoitukset
on
arvostettu
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
.
128
4.2.1
Liiketoimintamallien
arviointi
Yhtiö
määrittää
liiketoimintamallin
tavoitteen
portfoliokohtaisesti
perustuen
siihen,
miten
liiketoimintaa
hallinnoidaan
ja
raportoidaan
johdolle.
Määrityksessä
käytetään
lähtökohtana
yhtiön
johdon
hyväksymää
sijoitus-
ja
luotonantopolitiikkaa.
Liiketoimintamalli
kuvaa
portfoliokohtaista
ansaintamallia,
jonka
tarkoituksena
on
joko
kerätä
pelkästään
sopimukseen
perustuvia
rahavirtoja,
kerätä
sopimukseen
perustuvia
rahavirtoja
sekä
rahoitusvarojen
myynnistä
saatavia
rahavirtoja
tai
kerätä
rahoitusvarojen
kaupankäynnistä
muodostuvia
rahavirtoja.
4.2.2
Rahavirtatestaus
Mikäli
liiketoimintamalli
on
muu
kuin
kaupankäynti,
yhtiö
arvioi
perustuvatko
sopimukseen
liittyvät
rahavirrat
yksinomaan
pääoman
ja
koron
maksuihin
(niin
kutsuttu
SPPI-testi).
Mikäli
rahavirtakriteeri
ei
täyty,
kirjataan
rahoitusvara
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti.
Tehdessään
arviota
siitä,
koostuvatko
sopimukseen
perustuvat
rahavirrat
yksinomaan
pääoman
ja
koron
maksuista,
yhtiö
tarkastelee
instrumentin
sopimusehtoja.
Tämä
sisältää
arvion
muun
muassa
siitä,
sisältääkö
rahoitusvara
sellaisia
sopimusehtoja,
jotka
voivat
muuttaa
rahavirtojen
ajoitusta
tai
määrää
niin,
että
SPPI-testin
ehdot
eivät
täyty.
Yhtiön
myöntämissä
vähittäispankki-
ja
yrityslainoissa
on
ennenaikainen
takaisinmaksuominaisuus.
Tämä
ominaisuus
kuitenkin
täyttää
rahavirtatestauksen
kriteerit,
sillä
ennenaikaisesti
takaisinmaksettavan
lainan
yhteydessä
yhtiöllä
on
mahdollisuus
periä
kohtuullinen
korvaus
ennenaikaisesta
sopimuksen
päättämisestä.
4.3
Sopimukseen
perustuvien
rahavirtojen
muuttaminen
Kun
jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavaan
rahoitusvaraan
tai
-velkaan
tehdään
muutos
ilman,
että
tämä
johtaa
varan
tai
velan
kirjaamiseen
pois
taseesta,
kirjataan
tulosvaikutteinen
voitto
tai
tappio.
Voitto
tai
tappio
määritetään
siten,
että
se
on
alkuperäisten
sopimukseen
perustuvien
rahavirtojen
ja
sopimusehtojen
mukaisella
korolla
diskontattujen
muutettujen
rahavirtojen
välinen
erotus.
Esimerkkinä
tällaisesta
tilanteesta
ovat
asiakkaalle
myönnetyn
lainan
lyhennyssuunnitelman
muutokset
tai
lyhennysvapaan
myöntäminen.
Asiakkaan
heikentyneestä
maksukyvystä
johtuvat
muutokset
lainaehtoihin
käsitellään
luottoriskin
merkittävänä
kasvuna.
Efektiivisen
koron
menetelmällä
laskettujen
lainasopimusten
muutoksista
ei
ole
tullut
olennaista
tulosvaikutusta.
Huomattavien
lainaehtojen
muutoksien
yhteydessä
laina
kirjataan
pois
taseesta
ja
tilalle
kirjataan
uusi
laina.
Mikäli
taseesta
pois
kirjatun
lainan
luottoriski
on
merkittävästi
kasvanut,
uusi
laina
kirjataan
taseeseen
luottoriskin
takia
arvoltaan
alentuneena.
4.4
Taseesta
pois
kirjaaminen
Konserni
kirjaa
rahoitusvarat
pois
taseesta,
kun
konserni
on
menettänyt
sopimusperusteisen
oikeuden
rahavirtoihin,
tai
kun
se
on
siirtänyt
sopimukseen
perustuvat
oikeudet
rahoitusvaroihin
kuuluvan
erän
rahavirtojen
saamiseen
toiselle
osapuolelle
ja
rahoitusvaroihin
kuuluvan
erän
omistamiseen
liittyvät
riskit
ja
edut
kaikilta
olennaisilta
osin
siirtyvät
eikä
konsernille
jää
määräysvaltaa
rahoitusvaroihin.
4.5
Rahoitusvarojen
arvonalentuminen
Arvonalentumista
koskeva
vähennyserä,
odotettavissa
oleva
luottotappio
(ECL),
kirjataan
kaikista
jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavista
ja
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavista
rahoitusvaroihin
kuuluvista
velkainstrumenteista
sekä
taseen
ulkopuolisista
luottositoumuksista
ja
takaussopimuksista.
Jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavista
rahoitusvaroista
kirjataan
odotettavissa
olevaa
luottotappiota
koskeva
vähennyserä
kirjanpitoarvon
vähennykseksi
erilliselle
tilille.
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavista
rahoitusvaroista
kirjataan
odotettavissa
oleva
luottotappio
käyvän
arvon
rahastoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta.
Taseen
ulkopuolisten
erien
osalta
odotettavissa
oleva
luottotappio
kirjataan
varaukseksi.
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
lasketaan
rahoitusvaran
koko
voimassaoloajalta
silloin,
kun
rahoitusvaraan
liittyvä
luottoriski
on
raportointipäivänä
lisääntynyt
merkittävästi
alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen
(vaihe
2)
tai
kun
sopimus
on
laiminlyöty
(vaihe
3).
Muussa
tapauksessa
lasketaan
odotettavissa
oleva
luottotappio
perustuen
arvioon
129
maksujen
laiminlyönnille
seuraavan
12
kuukauden
kuluessa
raportointipäivästä.
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
kirjataan
jokaiselta
raportointipäivältä
ja
ne
kuvastavat:
●
vinoutumatonta
ja
todennäköisyyksillä
painotettua
rahamäärää,
joka
määritetään
arvioimalla
mahdollisten
tulemien
vaihtelualue,
●
rahan
aika-arvoa
ja
●
järkevää
ja
perusteltavissa
olevaa
informaatiota,
joka
on
raportointipäivänä
saatavissa
ilman
kohtuuttomia
kustannuksia
tai
ponnisteluja,
ja
joka
koskee
toteutuneita
tapahtumia,
vallitsevia
olosuhteita
ja
ennusteita
tulevista
taloudellisista
olosuhteista.
Laskennassa
mukana
olevat
rahoitusvarat
luokitellaan
kolmeen
eri
vaiheeseen,
jotka
kuvastavat
rahoitusvarojen
laadun
heikentymistä
alkuperäiseen
kirjaamiseen.
Vaihe
1
:
Sopimukset,
joiden
luottoriski
ei
ole
kasvanut
alkuperäisestä
kirjaamisesta
ja
joille
lasketaan
12
kuukauden
ECL.
Vaihe
2
:
Sopimukset,
joiden
luottoriski
on
kasvanut
merkittävästi
alkuperäisestä
kirjaamisesta
ja
joille
lasketaan
koko
voimassaolon
ECL.
Vaihe
3
:
Laiminlyödyt
sopimukset
(sopimus
on
luokiteltu
maksukyvyttömäksi),
joille
lasketaan
koko
voimassaolon
ECL.
4.5.1
Luottoriskin
merkittävä
kasvu
Arvioitaessa
,
onko
rahoitusinstrumenttiin
liittyvä
luottoriski
kasvanut
merkittävästi,
tarkastellaan
rahoitusinstrumentin
odotettavissa
olevana
voimassaoloaikana
toteutuvien
laiminlyöntien
riskin
muutosta.
Tätä
arviointia
tehtäessä
verrataan
toisiinsa
rahoitusinstrumenttiin
kohdistuvan
laiminlyönnin
riskiä
raportointipäivänä
ja
kyseiseen
rahoitusinstrumenttiin
kohdistuvan
laiminlyönnin
riskiä
alkuperäisen
kirjaamisen
yhteydessä.
Luottoriskin
merkittävä
kasvu
johtaa
lainan
siirtämiseen
vaiheesta
1
vaiheeseen
2.
Yhtiön
käyttämät
indikaattorit
tilasiirtymäarvioinnissa
ovat
sekä
määrällisiä
että
laadullisia.
Indikaattoreina
luottoriskin
merkittävän
kasvun
arvioimiseksi
yhtiö
käyttää
muun
muassa
muutoksia
asiakkaiden
luokittelussa
sopimuksen
myöntöhetkestä
raportointihetkeen.
Mikäli
suhteellinen
muutos
sopimuksen
luokittelussa
on
yhtiön
muodostamien
mallikohtaisten
siirtymäsääntöjen
mukaan
riittävän
vakava,
sopimus
siirretään
vaiheeseen
2.
Luokittelun
heikentymisen
määrä,
joka
vaaditaan
ennen
siirtoa
vaiheeseen
2,
on
määritelty
malli-
ja
luokkakohtaisesti.
Siirtymäsäännöt
eivät
perustu
yksinkertaiseen
kriteeriin,
kuten
tietyn
luokkamäärän
heikentymiseen,
vaan
vaadittava
muutos
riippuu
sekä
käytetystä
mallista
että
sopimuksen
alkuperäisestä
luokasta.
Luokittelujen
lisäksi
yhtiö
käyttää
tiettyjä
laadullisia
indikaattoreita,
kuten
lainanhoitojoustomerkintää,
asiakkaaseen
ja
tiliin
liittyviä
tilakoodeja
(perintä,
järjestämätön,
velkajärjestely,
saneeraus)
sekä
sopimukseen
perustuvien
maksujen
vähintään
30
päivän
viivästymistä
luottoriskin
merkittävän
kasvun
arvioinnissa.
Tämä
tarkastelu
on
automatisoitu
laskennassa.
Lainakohtaisia
tilasiirtymiä
seurataan
kuukausittain.
Laina
voi
parantua
korkeintaan
yhden
vaiheen
per
laskenta-
ajankohta.
Lainat
tasolta
2
siirretään
tasolle
1
vasta
viiveajan
jälkeen.
Lainan
ollessa
tasolla
2
parantuminen
vaiheeseen
1
vaatii
vähintään
neljä
sellaista
peräkkäistä
kuukautta,
jolloin
laina
ei
täytä
vaiheen
2
tai
3
kriteerejä.
Tämä
tarkoittaa
sitä,
että
laina
on
aina
vähintään
neljä
kuukautta
vaiheessa
2
riippumatta
siitä,
onko
kyseessä
vaiheesta
3
parantunut
laina,
joka
ei
parantumisen
jälkeen
ole
missään
vaiheessa
täyttänyt
vaiheen
2
tai
3
kriteereitä,
tai
joka
on
täyttänyt
vaiheen
2
kriteerit
tai
alun
perin
vai-
heessa
2
ollut
laina,
joka
olisi
siirtymässä
vaiheeseen
1.
4.5.2
Määritelmä
laiminlyönnille
Yhtiö
on
määrittänyt
IFRS
9:n
mukaisen
laiminlyönnin
(vaihe
3)
tapahtuneen
silloin,
kun
velallisen
sopimus
on
asetettu
maksukyvyttömäksi.
Määritelmä
vastaa
konsernin
viranomaisraportoinnissa
käyttämää
määritelmää
laiminlyönnistä
ja
on
yhdenmukainen
asiakkaan
maksukyvyttömyyden
määrittelyn
kanssa.
Velallinen
on
maksukyvytön,
kun
sen
yhteenlaskettujen
erääntyneiden
luottovelvoitteiden
määrä
on
ylittänyt
molemmat
alla
luetellut
kynnysarvot.
Kaikki
kokonaistasolla
erääntyneet
saamiset
otetaan
huomioon,
riippumatta
maturiteetista.
●
Absoluuttinen
raja-arvo
100
euroa
/
500
euroa:
Konsernille
erääntyneiden
saatavien
kokonaismäärä
on
vähintään
100
euroa
vähittäisvastuiden
osalta
tai
vastaavasti
vähintään
500
euroa
kaikkien
muiden
”ei-
vähittäis”
-saamisten
osalta
130
●
Suhteellinen
1
%
raja-arvo:
Konsernille
erääntyneiden
maksujen
kokonaismäärä
suhteessa
kunkin
velallisen
vastuiden
kokonaismäärään
on
vähintään
1
%
kokonaissaamisista
Kun
molemmat
kynnysarvot
ovat
olleet
90
peräkkäistä
päivää
täyttyneenä,
asiakas
luokitellaan
maksukyvyttömäksi.
Myös
epävarman
takaisinmaksun
kriteeri
voi
johtaa
asiakkaan
maksukyvyttömyyteen,
mikäli
arvion
mukaan
on
todennäköistä,
että
asiakas
ei
maksa
luottovelvoitettaan
täysimääräisenä
takaisin
ilman,
että
turvaudutaan
vakuuden
realisointiin.
Arvioidessaan,
milloin
velallinen
on
laiminlyönnin
tilassa,
yhtiö
ottaa
huomioon
laadullisia
indikaattoreita,
kuten
lainaehtojen
tai
kovenanttien
rikkomiset,
useat
myönnytykset,
merkittävät
luottoriskioikaisut,
ylivelkaantumisen,
tulonlähteiden
menetyksen,
maksuhäiriöt,
heikentyneen
kyvyn
tuottaa
riittäviä
kassavirtoja,
lisävakuusvaatimukset
sekä
toimialakohtaisen
tilanteen.
Lisäksi
huomioidaan
määrällisiä
indikaattoreita,
kuten
rästipäivien
määrä,
hyödyntäen
sisäisiä
ja
ulkoisia
tietolähteitä
velallisen
taloudellisesta
asemasta.
4.5.3
Odotettavissa
oleva
luottotappio
–
mallin
syöttötiedot
Odotettavissa
olevan
luottotappion
laskenta
perustuu
yhtenäisille
laskentasäännöille
ja
laskentaportfoliokohtaisille
luottoriskimalleille,
joita
käytetään
laskentaparametrien
määrittelyyn.
Konsernin
luottokanta
on
jaettu
seuraaviin
laskentaportfolioihin:
●
Henkilöasiakkaat
●
Pk-
yritysasiakkaat
●
Muut
asunto-osakeyhtiöt
●
Muut
maatalousyrittäjät
●
Muut
asiakkuudet
Kaikkien
portfolioiden
osalta
odotettavissa
olevan
luottotappion
laskenta
perustuu
vastuun
määrään
maksukyvyttömyyshetkellä
(EAD,
Exposure
at
Default),
maksukyvyttömyyden
todennäköisyydelle
(PD,
Probability
of
Default)
sekä
maksukyvyttömyyden
aiheuttamaan
tappio-osuuteen
(LGD,
Loss
Given
Default).
Pohjana
parametrien
määrityksessä
yhtiö
käyttää
asiakkaiden
historiallista
maksukäyttäytymis-
ja
asiakasdataa
sekä
vastuu-
ja
vakuusarvoja.
PD-
ja
LGD-muuttujien
eteenpäin
katsovassa
arvojen
määrityksessä
hyödynnetään
Suomen
talouden
tulevaisuuden
kehitystä
koskevia
makrotaloudellisia
ennusteita
BTK:n
muutoksesta,
asuntojen
hintakehityksestä
sekä
työllisten
määrästä.
Henkilö-
ja
pk-yritysasiakkaiden
portfoliot
muodostavat
kaksi
selkeästi
suurinta
laskentaportfoliota.
Henkilöasiakkaiden
portfolioon
kuuluvat
sellaiset
vastuut,
joille
PD-arvo
on
mallinnettu
henkilöasiakkaiden
luottoluokitusmenetelmällä.
Pk-yritysasiakkaiden
portfolioon
sisältyvät
kaikki
yritysvastuut,
joille
PD-arvo
on
mallinnettu
pk-yritysten
luottoluokitusmenetelmällä.
Mikäli
vastuulle
ei
voida
laskea
PD-arvoa
kahdella
edellä
mainitulla
menetelmällä,
vastuun
portfolio
määräytyy
asiakkaan
sektori-
ja
toimialakoodin
mukaan.
Muille
maatalousyrittäjille
PD-arvo
määräytyy
maatalousyrittäjävastapuolten
historiasta
lasketun
keskimääräisen
maksukyvyttömyysfrekvenssin
mukaisesti.
Muille
asunto-osakeyhtiöille
laskentaperiaate
on
vastaavanlainen.
Jäljelle
jäävät
vastapuolet
menevät
”Muut
asiakkuudet”-portfolioon
ja
näille
käytetään
arvoja,
jotka
on
laskettu
pk-yritys
ja
henkilöasiakasvastapuolten
vaiheiden
1
ja
2
keskimääräisistä
PD-arvoista.
Vastuun
määrä
maksukyvyttömyyshetkellä
(EAD)
lasketaan
jokaiselle
lainalle
ja
taseen
ulkopuoliselle
erälle
erikseen
sopimusehtojen
mukaisten
lyhennysten
perusteella.
Poikkeuksena
ovat
eräpäivättömät
sopimukset,
joiden
elinkaari
määritetään
asiantuntija-
arvion
avulla.
Taseen
ulkopuolisten
erien
EAD-
laskennassa
käytetään
pankin
mallintamia
luottovasta-
arvokertoimia
(CCF).
Joihinkin
rahoitusinstrumentteihin
sisältyy
sekä
lainan
pääoma
että
sitoumus
nostamattomaan
osuuteen.
Nostamaton
osuus
huomioidaan
vastuun
määrässä
koko
myönnetyn
limiitin
osalta.
Limiitillisten
saamisten
osalta
EAD:n
laskennassa
käytetään
CCF-kerrointa
käyttämättömän
limiitin
huomioimisessa.
Tappio
-osuus
(LGD)
kuvaa
odotettavaa
luottotappion
osuutta
jäljellä
olevasta
pääomasta
tilanteessa,
jossa
vastapuoli
luokitellaan
maksukyvyttömäksi.
LGD
perustuu
pankin
omiin
LGD-malleihin,
jotka
huomioivat
sopimuksesta
saatavia
vakuus-
ja
vastuutietoja
sekä
vastapuoleen
liittyviä
muuttujia.
Joukkovelkakirjasijoitusten
osalta
konserni
arvostaa
luottotappion
vähennyserän
käyttäen
kaavaa
131
EAD*PD*LGD.
PD-arvojen
syöttötietolähteenä
käytetään
markkinatietokannasta
saatavaa
instrumenttikohtaista
aineistoa.
Sijoituksen
LGD
arvona
käytetään
FIRBA-
laskentamallien
mukaisia
arvoja.
Yhtiön
johto
seuraa
säännöllisesti
luottotappion
vähennyserän
määrän
kehitystä
varmentaakseen,
että
malli
kuvastaa
oikein
odotettavissa
olevan
luottotappion
määrää.
Tarvittaessa
johto
tarkentaa
laskentaparametreja.
4.6
Lopullisen
luottotappion
kirjaaminen
Rahoitusvarat
kirjataan
pois
taseesta,
kun
lainasta
ei
arvioida
enää
kertyvän
suorituksia
ja
lopullinen
luottotappio
pystytään
laskemaan.
Taseesta
pois
kirjaamisen
yhteydessä
aiemmin
kirjattu
odotettavissa
oleva
luottotappio
peruutetaan
ja
kirjataan
lopullinen
luottotappio.
Lainat
kirjataan
pois
taseesta,
kun
niiden
perintätoimenpiteet
on
suoritettu
loppuun
tai
kun
lainan
ehtoja
muutetaan
merkittävästi
esimerkiksi
uudelleenrahoituksen
yhteydessä.
Taseesta
pois
kirjaamisen
jälkeen
luottotappioidulle
saamiselle
kohdistettavat
suoritukset
kirjataan
tulosvaikutteisesti
erään
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot,
netto.
4.7
Rahoitusvelkojen
luokittelu
ja
arvostaminen
Alkuperäisen
kirjaamisen
yhteydessä
rahoitusvelat
luokitellaan
johonkin
seuraavista
eristä:
●
jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavat,
tai
●
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
rahoitusvelat.
Rahoitusvelat
merkitään
alkuperäisen
kirjaamisen
yhteydessä
kirjanpitoon
käypään
arvoon.
Myöhemmin
rahoitusvelat,
lukuun
ottamatta
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavia
rahoitusvelkoja,
arvostetaan
efektiivisen
koron
menetelmällä
jaksotettuun
hankintamenoon.
Transaktiomenot
on
sisällytetty
jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavien
rahoitusvelkojen
alkuperäiseen
kirjanpitoarvoon.
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
rahoitusvelkoihin
liittyvät
transaktiomenot
kirjataan
kuluksi.
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
rahoitusvelat
muodostuvat
johdannaisveloista,
joihin
ei
sovelleta
suojauslaskentaa.
Konsernilla
ei
ole
raportointihetkellä
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavia
johdannaisvelkoja.
Lisäksi
konsernin
liiketoimintojen
hankintojen
yhteydessä
kirjatut
muihin
velkoihin
sisältyvät
yhteisvastuuvelat
arvostetaan
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti.
Jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettaviin
rahoitusvelkoihin
kirjataan
velat
luottolaitoksilta,
velat
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
sekä
yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat.
4.8
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
netotus
Rahoitusvaroja
tai
-velkoja
ei
ole
netotettu
konsernin
tilinpäätöksessä.
4.9
Ulkomaan
rahan
määräiset
erät
Euroalueeseen
kuulumattomiin
valuuttoihin
sidotut
ulkomaan
rahan
määräiset
varat
ja
velat
on
muunnettu
euroiksi
Euroopan
keskuspankin
noteeraamaan
raportointipäivän
keskikurssiin.
Arvostuksen
yhteydessä
syntyneet
kurssierot
on
kirjattu
tuloslaskelmaan
sijoitustoiminnan
nettotuottoihin.
4.10
Käteiset
varat
Käteiset
varat
koostuvat
kassasta,
pankkisaamisista
ja
alle
kolmen
kuukauden
lyhytaikaisista
talletuksista.
4.11
Käyvän
arvon
määrittäminen
Rahoitusinstrumentin
käypä
arvo
alkuperäisen
kirjaamisen
yhteydessä
vastaa
instrumentin
transaktiohintaa.
Käypä
arvo
on
se
hinta,
joka
saataisiin
omaisuuserän
myynnistä
tai
maksettaisiin
velan
siirtämisestä
markkinaosapuolten
välillä
arvostuspäivänä
toteutuvassa
tavanmukaisessa
liiketoimessa.
Rahoitusinstrumentin
käypä
arvo
määritetään
joko
toimivilta
markkinoilta
saatavien
hintanoteerauksien
avulla
tai,
jos
toimivia
markkinoita
ei
ole,
yleisesti
käytettyä
arvostusmenetelmää
käyttäen.
Markkinoiden
katsotaan
olevan
toimivat,
jos
hintanoteerauksia
on
helposti
ja
säännönmukaisesti
saatavissa
ja
ne
kuvastavat
todellisia
ja
säännönmukaisesti
toistuvia,
toisistaan
riippumattomien
132
osapuolten
välisiä
markkinatransaktioita.
Rahoitusvarojen
noteerattuna
markkinahintana
käytetään
sen
hetkistä
ostokurssia.
Mikäli
markkinoilla
on
vakiintunut
arvostuskäytäntö
rahoitusinstrumentille,
jolle
ei
saada
suoraan
markkinahintaa,
niin
käypä
arvo
perustuu
markkinoilla
yleisesti
käytettyyn
markkinahinnan
laskentamalliin
ja
mallin
käyttämien
syöttötietojen
markkinanoteerauksiin.
Mikäli
arvostuskäytäntö
ei
ole
markkinoilla
vakiintunut,
käytetään
markkina-arvon
määrityksessä
asianomaiselle
tuotteelle
laadittua
yleisesti
käytettyä
arvostusmallia.
Arvostusmallit
pohjautuvat
yleisesti
käytettyihin
laskentamenetelmiin
ja
ne
kattavat
kaikki
ne
osatekijät,
jotka
markkinaosapuolet
ottaisivat
huomioon
hintaa
laskettaessa.
Käyvän
arvon
määrittämisessä
käytetään
markkinatransaktioiden
hintoja,
diskontattuja
rahavirtoja
sekä
toisen
olennaisilta
osin
samanlaisen
instrumentin
tilinpäätöshetken
käypää
arvoa.
Arvostusmenetelmissä
otetaan
huomioon
arviot
luottoriskistä,
käytettävistä
diskonttauskoroista,
ennenaikaisen
takaisinmaksun
mahdollisuudesta
ja
muista
sellaisista
tekijöistä,
jotka
vaikuttavat
rahoitusinstrumentin
käyvän
arvon
määrittämiseen.
Rahoitusinstrumenttien
käyvän
arvon
määrittämiseen
sovelletaan
IFRS
13
standardin
mukaista
käyvän
arvon
määrittämistä
.
Rahoitusinstrumenttien
käyvät
arvot
jaetaan
kolmeen
hierarkiatasoon
sen
mukaan,
miten
käypä
arvo
on
määritetty:
Taso
1
:
Täysin
samanlaisille
varoille
tai
veloille
toimivilla
markkinoilla
noteeratut
käyvät
arvot.
Taso
2
:
Käyvät
arvot,
jotka
on
määritetty
käyttäen
syöttötietoina
muita
kuin
tason
1
noteerattuja
hintoja,
jotka
ovat
todennettavissa
varoille
tai
veloille
joko
suoraan
(esim.
hintoina)
tai
välillisesti
(esim.
johdettuina
hinnoista).
Taso
3:
Käyvät
arvot,
jotka
on
määritetty
käyttäen
varoille
tai
veloille
syöttötietoja,
ja
jotka
eivät
olennaisilta
osin
perustu
todennettavissa
oleviin
markkinahintoihin.
Käypien
arvojen
hierarkian
taso
määritellään
sijoituskohteen
kannalta
merkittävän
alimmalla
tasolla
olevan
syöttötiedon
perusteella.
Syöttötiedon
merkittävyys
arvioidaan
kyseisen
käypään
arvoon
arvostettavan
erän
suhteen
kokonaisuudessaan.
Siirron
käyvän
arvon
hierarkiatasojen
välillä
katsotaan
tapahtuneen
siirron
aiheuttaman
tapahtuman
tai
olosuhteiden
muutoksen
toteutumispäivänä.
5.
Johdannaiset
ja
suojauslaskenta
Yhtiö
suojaa
saamistodistusten
arvonmuutosten
sekä
kiinteäkorkoisen
talletuskannan
korkoriskiä
korkojohdannaisilla
ja
soveltaa
niihin
suojauslaskentaa.
Suojauslaskennan
dokumentaatiossa
suojauslaskenta
määritellään
käyvän
arvon
suojaukseksi.
Yhtiö
noudattaa
suojauslaskentaa
koskevia
määrityksiä
sekä
seuraa
säännöllisesti
suojausten
tehokkuutta
ja
käypien
arvojen
muutoksia
.
Tehokkuustestaus
suoritetaan
kuukausittain
regressioanalyysin
avulla,
ja
sillä
arvioidaan
suojattavan
kohteen
ja
suojausinstrumentin
välistä
tilastollista
riippuvuutta.
Tehokkuuden
suhdeluvun
tulee
olla
80–125
%
testausajankohdassa,
jotta
suojaussuhde
voidaan
todeta
tehokkaaksi.
Tilinpäätöshetkellä
yhtiöllä
ei
ole
rahavirtaa
suojaavia
johdannaisia.
Saamistodistusten
arvonmuutosta
ja
niiden
vaikutusta
yhtiön
käyvän
arvon
rahastoon
suojataan
koronvaihtosopimuksilla.
Suojauslaskennassa
noudatetaan
IFRS
9
standardin
säännöstä,
joka
antaa
mahdollisuuden
jatkaa
IAS
39
-standardin
mukaisen
portfoliosuojauslaskennan
soveltamista.
Kiinteäkorkoisen
talletuskannan
suojauksen
kohteena
on
avista-ehtoiset
korolliset
velat,
joita
suojataan
koronvaihtosopimuksilla.
Suojauslaskennassa
suojaukseen
sovelletaan
IAS
39
”carve
out”
menetelmää.
Koronvaihtosopimusten
vastapuolien
kanssa
sovelletaan
yksilöllisiä
ISDA/CSA
-vakuusmenetelmien
ehtoja.
Yhtiö
noudattaa
johdannaissopimusten
käypien
arvojen
määrityksessä
kohdan
4.11
Käyvän
arvon
määrittäminen
esitettyjä
rahoitusinstrumenttien
käypien
arvojen
hierarkiatasoja
2
ja
3.
Johdannaissopimukset
arvostetaan
käypään
arvoon
ja
arvonmuutokset
kirjataan
tulosvaikutteisesti
tai
mikäli
sovelletaan
suojauslaskentaa,
kirjaus
tehdään
muiden
laajan
tuloksen
eriin.
Johdannaissopimusten
positiiviset
käyvät
arvot
esitetään
taseen
varoissa
erässä
’Johdannaiset’.
Varojen
arvostamisessa
otetaan
huomioon
vastapuolen
luottoriskiä
koskeva
oikaisu
(CVA).
Johdannaissopimusten
negatiiviset
käyvät
arvot
esitetään
taseen
veloissa
erässä
’Johdannaissopimukset’.
133
Arvostamisessa
huomioidaan
omaa
luottoriskiä
koskeva
oikaisu
(DVA).
Johdannaissopimukset
arvostetaan
käypään
arvoon
ja
niihin
sovelletaan
suojauslaskentaa.
Käyvän
arvon
suojaukseen
määritettyjen
suojauskohteiden
ja
suojausinstrumenttien
käyvän
arvon
muutokset
kirjataan
tuloslaskelmassa
erään
’Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot’
ja
taseessa
kyseisen
tase-erän
oikaisuksi.
Suojaavien
johdannaisten
korkokulut
esitetään
korkokuluissa
ja
tuotot
korkotuotoissa.
Lopetettujen
suojauslaskennassa
olleiden
johdannaisten
käyvät
arvot
jaksotetaan
alkuperäisen
juoksuajan
mukaiselle
ajanjaksolle.
Johdannaisia
ei
tehdä
kaupankäyntitarkoituksessa.
Ennen
suojauslaskennan
soveltamisen
aloittamista
suojaavien
johdannaisten
ja
suojauskohteen
välinen
yhteys
(taloudellinen
suojaussuhde)
ja
suojauksen
tehokkuus
dokumentoidaan.
6.
Aineettomat
hyödykkeet
Konsernitilinpäätöksen
merkittävimmät
aineettomat
hyödykkeet
muodostuvat
pankkiliiketoiminnassa
käytetyistä
tietojärjestelmistä
sekä
yrityshankintojen
yhteydessä
taseeseen
kirjatuista
asiakassuhteisiin
liittyvistä
aineettomista
omaisuuseristä.
Aineeton
hyödyke
kirjataan
taseeseen,
jos
on
todennäköistä,
että
omaisuuserästä
johtuva
odotettavissa
oleva
taloudellinen
hyöty
koituu
konsernin
hyväksi
ja
omaisuuserän
hankintameno
on
määritettävissä
luotettavasti.
Alkuperäinen
arvostaminen
tapahtuu
hankintamenoon,
joka
käsittää
ostohinnan
sisältäen
kaikki
menot,
jotka
välittömästi
johtuvat
omaisuuserän
saattamisesta
valmiiksi
sille
aiottuun
käyttötarkoitukseen.
Hankintamenoon
ei
lueta
hyödykkeen
käytöstä
ja
henkilökunnan
koulutuksesta
aiheutuneita
menoja
eikä
hallinnon
menoja
ja
muita
yhteisiä
yleismenoja.
Alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen
aineeton
hyödyke
kirjataan
poistoilla
ja
arvonalentumisilla
vähennettyyn
hankintamenoon.
Aineettomat
hyödykkeet
kirjataan
taseen
”Aineettomat
hyödykkeet”
-erään
ja
niistä
tehtävät
poistot
kirjataan
tuloslaskelman
erään
”Poistot
ja
arvonalentumistappiot
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä”.
Aineettomien
hyödykkeiden
hankintameno
kirjataan
poistoiksi
hyödykkeiden
taloudellisen
pitoajan
mukaisesti.
Aineettomien
hyödykkeiden
poistot
aloitetaan
siitä
ajanhetkestä,
jolloin
hyödyke
on
valmis
käytettäväksi.
Aineettomien
hyödykkeiden
taloudellinen
vaikutusaika
tarkistetaan
vuosittain.
Arvioidut
taloudelliset
vaikutusajat
ovat
seuraavat:
●
Tietojärjestelmät
3–10
vuotta
●
Talletuksiin
liittyvät
asiakassuhteet
6
vuotta
●
Muut
aineettomat
hyödykkeet
3–5
vuotta
Pilvipalvelujärjestelyjen
kirjanpitokäsittely
riippuu
siitä,
luokitellaanko
pilvipohjainen
ohjelmisto
aineettomaksi
hyödykkeeksi
vai
palvelusopimukseksi.
Ne
järjestelyt,
joissa
yhtiöllä
ei
ole
määräysvaltaa
kyseiseen
ohjelmistoon,
käsitellään
kirjanpidossa
palvelusopimuksina,
jotka
antavat
yhtiölle
oikeuden
käyttää
pilvipalvelutarjoajan
sovellusohjelmistoa
sopimuskauden
aikana.
Sovellusohjelmiston
jatkuvat
käyttöoikeusmaksut
sekä
ohjelmistoon
liittyvät
konfigurointi-
tai
räätälöintimenot
kirjataan
liiketoiminnan
muihin
kuluihin
silloin,
kun
palvelut
vastaanotetaan.
Pilvipalveluntarjoajalle
maksettavat
ennakkomaksut
ohjelmiston
räätälöinnistä,
jotka
eivät
ole
erotettavissa
olevia,
kirjataan
kuluksi
sopimuskauden
aikana.
7.
Aineelliset
hyödykkeet
ja
sijoituskiinteistöt
Konsernin
kiinteistöt
jaetaan
käyttötarkoituksen
mukaan
omassa
käytössä
oleviin
kiinteistöihin
ja
sijoituskiinteistöihin.
Sijoituskiinteistöjen
tarkoituksena
on
tuottaa
vuokratuloja
tai
pääomalle
arvonnousua.
Jos
kiinteistöä
käytetään
sekä
omassa
että
sijoituskäytössä,
esitetään
varat
erikseen
vain,
jos
ne
voidaan
myydä
erikseen.
Jako
perustuu
tällöin
eri
käytössä
olevien
neliömetrien
suhteeseen.
Mikäli
nämä
osat
pystyttäisiin
myymään
erikseen,
ne
käsitellään
kirjanpidossa
erikseen
käyttötarkoituksen
mukaisesti.
Jos
osat
eivät
ole
erikseen
myytävissä,
käsitellään
kiinteistöä
sijoituskiinteistönä
vain,
jos
ainoastaan
vähäinen
osa
kiinteistöstä
on
omassa
tai
henkilökunnan
käytössä.
Jos
osia
ei
voida
myydä
erikseen,
luokitellaan
tila
suuremmassa
käytössä
olevan
tilan
käyttöön
perustuen.
134
Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet
kirjataan
taseessa
erään
”Aineelliset
hyödykkeet”
ja
sijoituskiinteistöt
erään
”Sijoitusomaisuus”.
Tuloslaskelmassa
oman
käytön
kiinteistöön
liittyvät
tuotot
kirjataan
erään
”Liiketoiminnan
muut
tuotot”
ja
kulut
erään
"Liiketoiminnan
muut
kulut".
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
kirjataan
kaikista
aineellisista
käyttöomaisuushyödykkeistä
erään
”Poistot
ja
arvonalentumistappiot
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä”.
Sijoituskiinteistöjen
nettotuotot,
mukaan
lukien
tehdyt
poistot
ja
arvonalentumiset,
sisältyvät
erään
”Sijoitustoiminnan
nettotuotot”.
Luovutuksista
tai
käytöstä
poistamisesta
aiheutuvat
voitot
tai
tappiot
kirjataan
saatujen
tuottojen
ja
tasearvon
erotuksena.
Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet
ja
sijoituskiinteistöt
arvostetaan
poistoilla
ja
arvonalentumisilla
vähennettyyn
hankintamenoon.
Hankintamenoon
sisällytetään
kaikki
menot,
jotka
välittömästi
aiheutuvat
hyödykkeen
hankinnasta.
Poistot
perustuvat
arvioihin
hyödykkeiden
taloudellisista
käyttöajoista.
Maa-alueista
ei
tehdä
poistoja.
Hyödykkeeseen
liittyvät
alkuperäisen
hankinnan
jälkeen
syntyvät
menot
aktivoidaan
hyödykkeen
kirjanpitoarvoon
vain,
jos
on
todennäköistä,
että
hyödykkeestä
kertyy
alun
perin
arvioitua
suurempaa
taloudellista
hyötyä
tai
taloudellinen
käyttöaika
pitenee.
Arvioidut
taloudelliset
vaikutusajat
ovat
pääosin
seuraavat:
●
Rakennukset
10
–
40
vuotta
●
Koneet
ja
kalusto
3
–
8
vuotta
●
Muut
aineelliset
hyödykkeet
3–10
vuotta
8.
Vuokrasopimukset
Vuokrasopimukset,
joissa
konserni
toimii
vuokralle
ottajana,
merkitään
taseeseen
vuokranmaksuvelkana
ja
käyttöoikeusomaisuuseränä.
Konsernin
taseeseen
kirjatut
käyttöoikeusomaisuuserät
liittyvät
kiinteistöjen,
huoneistojen
sekä
koneiden
ja
kaluston
vuokras
opimuksiin.
Käyttöoikeusomaisuuserä
arvostetaan
sopimuksen
alkamisajankohtana
hankintamenoon,
joka
sisältää
vuokrasopimusvelan
alkuperäisen
arvostuksen
mukaisen
määrän
ja
mahdolliset
alkuvaiheen
välittömät
menot
ja
omaisuuserän
arvioidut
ennallistamismenot
sekä
mahdolliset
sopimuksen
alkamisajankohtaan
mennessä
maksetut
vuokrat
vähennettynä
saaduilla
kannustimilla.
Vuokrasopimuksen
vuokra-ajaksi
määritetään
ajanjakso,
jonka
aikana
sopimus
ei
ole
peruutettavissa.
Vuokra-
aikaan
lisätään
mahdollisen
jatko-
tai
päättämisoption
sisältämä
ajanjakso,
mikäli
on
kohtuullisen
varmaa,
että
konserni
käyttää
jatko-option
tai
ei
käytä
päättämisoptiota.
Yhtiön
konttoreiden
vuokrasopimukset
ovat
toistaiseksi
voimassa
ja
kestoajaltaan
noin
viisi
vuotta.
Muiden
kuin
toistaiseksi
voimassa
olevien
toimitilojen
vuokrasopimusten
vuokra-ajat
ovat
3–15
vuotta.
Konserni
arvostaa
sopimuksen
alkamisajankohdan
jälkeen
käyttöoikeusomaisuuserän
hankintamenomallin
mukaisesti.
Käyttöoikeusomaisuuserästä
kirjataan
poistot
ja
vuokrasopimusvelkaan
liittyvät
korkokulut.
Poistot
kirjataan
sopimuksen
alkamisajankohdan
ja
käyttöoikeusomaisuuserän
taloudellisen
vaikutusajan
päättymisen
tai
vuokra-ajan
päättymisen
välisenä
aikana.
Sopimuksen
alkamishetkellä
vuokrasopimusvelka
arvostetaan
niiden
vuokra-aikana
maksettavien
vuokrien
nykyarvoon,
joita
ei
ole
vielä
maksettu.
Vuokrat
diskontataan
vuokrasopimuksen
sisäisellä
korkokannalla
tai
konsernin
lisäluoton
korkokannalla.
Kun
muuttuva
vuokra
perustuu
indeksiin
tai
hintaan,
se
huomioidaan
vuokrasopimusvelan
määrittämisessä.
Konserni
arvostaa
vuokrasopimusvelan
myöhemmillä
kausilla
efektiivisen
koron
menetelmää
käyttäen.
Vuokrat
koostuvat
kiinteistä
maksuista
sekä
muuttuvista
vuokrista,
jotka
riippuvat
indeksistä.
Vuokrasopimusvelka
määritellään
uudelleen,
kun
vastaisissa
vuokrissa
tapahtuu
muutos,
joka
johtuu
kyseisten
maksujen
määrittämiseen
käytettävän
indeksin
tai
hintatason
muutoksesta
tai
jäännösarvotakuun
perusteella
maksettavaksi
odotettavissa
määrissä
tapahtuu
muutos.
Myös
muutokset
arvioissa
koskien
kohdeomaisuuserän
osto-optiota
tai
jatkamis-
tai
päättämisoptiota
voivat
johtaa
vuokrasopimusvelan
uudelleen
arviointiin.
Vuokrasopimusvelan
uudelleen
määrittämisestä
johtuvalla
määrällä
oikaistaan
kyseisen
käyttöoikeusomaisuuserän
kirjanpitoarvoa,
tai
mikäli
käyttöoikeusomaisuuserän
arvo
on
nolla,
se
kirjataan
tulosvaikutteisesti.
Konserni
hyödyntää
IFRS
16:n
helpotuksia
ja
kirjaa
enintään
12
kuukauden
vuokrasopimukset
ja
arvoltaan
vähäiset
omaisuuserät
tasaerinä
kuluksi
vuokra-aikana.
Näitä
ei
kirjata
omaisuuserinä
ja
niihin
liittyvinä
velkoina
taseeseen.
Oma
Säästöpankki
-konsernilla
ei
ole
vuokralle
antajana
toimiessaan
sopimuksia,
jotka
luokitellaan
135
rahoitusleasingsopimuksiksi.
Operatiivisina
vuokrasopimuksina
käsiteltävät
vuokrasopimukset
kirjataan
tasaerinä
vuokra-ajan
kuluessa
tuloslaskelman
eriin
"Sijoitusomaisuuden
nettotuotot"
tai
"Liiketoiminnan
muut
tuotot".
Osa
määräaikaisista
vuokrasopimuksista
sisältää
jatko-optioita,
joiden
vaikutus
huomioidaan
laskennassa,
mikäli
voidaan
kohtuullisella
varmuudella
olettaa,
että
sopimuksessa
oleva
optio
hyödynnetään.
9.
Varaukset
Varaus
kirjataan,
kun
konsernilla
on
aikaisemman
tapahtuman
seurauksena
oikeudellinen
tai
tosiasiallinen
velvoite,
velvoitteen
täyttäminen
on
todennäköistä
ja
johto
voi
luotettavalla
tavalla
arvioida
velvoitteen
määrän.
Jos
osasta
velvoitetta
on
varmuus
saada
korvausta
kolmannelta
osapuolelta,
kirjataan
korvaus
erillisenä
eränä.
Varaukset
tarkistetaan
jokaisena
raportointipäivänä
ja
oikaistaan
tarvittaessa.
Varaus
arvostetaan
sen
määrän
nykyarvoon,
jota
odotetaan
velvoitteen
täyttämiseksi.
10.
Työsuhde-
etuudet
ja
osakeperusteiset
järjestelyt
Konsernin
IAS
19
Työsuhde
-etuudet
-
standardin
piiriin
kuuluvat
työsuhde-etuudet
koostuvat
lyhytaikaisista
työsuhde-etuuksista,
työsuhteen
päättämiseen
liittyvistä
etuuksista
ja
työsuhteen
päättymisen
jälkeisistä
etuuksista.
Lyhytaikaisia
työsuhde-etuuksia
ovat
esimerkiksi
palkat
ja
luontoisedut,
vuosilomat,
tulospalkkiot
ja
lisävakuutukset,
jotka
odotetaan
maksettavan
kokonaisuudessaan
12
kuukauden
kuluessa
sen
tilikauden
päättymisestä,
jonka
aikana
työntekijät
suorittavat
asianomaisen
työn.
Työsuhteen
päättämiseen
perustuvat
etuudet
koostuvat
irtisanomiskorvauksista.
Työsuhteen
päättymisen
jälkeisiä
etuuksia
koskevat
eläkejärjestelyt
luokitellaan
etuuspohjaisiksi
ja
maksupohjaisiksi
järjestelyiksi.
Etuuspohjaiset
järjestelyt
ovat
pitkälti
lisäeläketurvan
sisältäviä
sopimuksia.
Maksuperusteisissa
eläkejärjestelyissä
konserni
maksaa
kiinteitä
eläkevakuutusmaksuja
eläkevakuutusyhtiöille
eikä
tämän
jälkeen
ole
juridista
tai
todellista
velvollisuutta
lisämaksujen
suorittamiseen,
jos
eläkevakuutusyhtiö
ei
pysty
suoriutumaan
kyseisten
etuuksien
maksamisesta.
Kulut
kirjataan
sen
tilikauden
kuluksi,
jota
maksu
koskee.
Etuuspohjaisissa
järjestelyissä
konsernille
jää
velvoitteita
tilikauden
maksujen
jälkeen.
Etuuspohjaisissa
eläkejärjestelyissä
velkaeränä
esitetään
järjestelystä
johtuvien
velvoitteiden
nykyarvo
raportointipäivänä
vähennettynä
järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käyvällä
arvolla.
Konserni
käyttää
ulkopuolista
aktuaaria
määrittämään
työsuhteen
päättymisen
jälkeisistä
etuuksista
johtuvat
velvoitteet.
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitus
on
päättänyt
osakepohjaisesta
kannustinjärjestelmästä
konsernin
avainhenkilöille
sekä
osakesäästöohjelmasta
koko
henkilöstölle.
Kannustinpalkkio
suoritetaan
osittain
oman
pääoman
ehtoisina
instrumentteina
ja
osittain
käteisvaroina.
Rahaosuudella
pyritään
kattamaan
palkkiosta
avainhenkilölle
ja
henkilöstölle
aiheutuvia
veroja
ja
veronluonteisia
maksuja.
Järjestelyssä
myönnettävät
etuudet
on
arvostettu
käypään
arvoon
niiden
myöntämishetkellä
ja
ne
kirjataan
kuluksi
tuloslaskelmaan
oikeuden
syntymisajanjakson
aikana.
Kuluksi
kirjattava
määrä
perustuu
arvioon
niiden
osakkeiden
määrästä,
joihin
odotetaan
syntyvän
oikeus.
Palkkiot
kirjataan
kokonaisuudessaan
omana
pääomana
maksettaviksi
osakeperusteiseksi
järjestelyksi
ja
kulu
jaksotetaan
koko
oikeuden
syntymisjaksolle.
Kuluvaikutus
esitetään
tuloslaskelmassa
henkilöstökuluissa.
Konserni
päivittää
oletuksen
lopullisesta
osakkeiden
määrästä
jokaisena
tilinpäätöspäivänä.
Arvioiden
muutokset
kirjataan
tuloslaskelmaan.
Kuluksi
kirjattava
määrä
oikaistaan
myöhemmin
vastaamaan
lopullisesti
myönnettyjen
osakkeiden
mä
ärää.
Jos
osallistujan
työ-
tai
toimisuhde
päättyy
ennen
palkkion
maksamista,
palkkiota
ei
pääsääntöisesti
makseta.
Palkkion
määrää
voidaan
alentaa
riskiperusteisten
korjausten
vuoksi.
Osakeperusteiseen
k
annustinjärjestelmään
sovelletaan
IFRS
2
Osakeperusteiset
maksut
-standardin
vaatimuksia.
Osakesäästöohjelman
palkkioiden
maksamista
seuraa
yhden
vuoden
mittainen
odotusaika,
jolloin
osallistuja
ei
voi
luovuttaa
palkkiona
maksettuja
osakkeita.
11.
Tuloutusperiaatteet
11.1
Korkotuotot
ja
-kulut
Korkotuotot
ja
-kulut
jaksotetaan
sopimuksen
juoksuajalle.
Korkotuotot
ja
kulut
kirjataan
tuloslaskelmassa
erään
”Korkokate”.
136
Rahoitusvaroista
saadut
korkotuotot
ja
rahoitusveloista
aiheutuvat
korkokulut
kirjataan
tuloslaskelmaan
efektiivisen
koron
menetelmän
mukaisesti
erän
odotettavissa
olevan
keskimääräisen
maturiteetin
mukaisesti.
Tiettyjen
soveltamisalaan
kuuluvien
palkkioerien
kohdalla
yhtiö
on
valinnut
kirjata
nämä
välittömästi
tuotoksi.
Näiden
palkkioerien
jaksotuksen
vaikutus
perustuen
keskimääräiseen
maturiteettiin
ei
poikkea
olennaisesti
kerralla
tulokseen
kirjaamisesta
ja
ei
muuta
tulosta
yliajan
tarkasteltaessa.
11.2
Palkkiotuotot
ja
–kulut
Palkkiotuottoihin
kirjataan
tuotot
asiakkaille
tarjotuista
muun
muassa
maksuliikenteeseen
ja
lainanantoon
liittyvistä
palveluista
sekä
rahastoihin
liittyvistä
palkkiotuotoista.
Tuotot
kirjataan,
kun
määräysvalta
suoritevelvoitteisiin
on
siirtynyt
asiakkaalle
määrään,
johon
konserni
katsoo
olevansa
oikeutettu
luovutettuja
palveluja
vastaan.
Useampaa
vuotta
koskevista
palkkioista
tuloutetaan
tilikaudella
luovutettuja
palveluja
vastaava
osuus.
Palkkiokulut
sisältävät
pääosin
kortti-
ja
maksuliikenteeseen
liittyviä
kuluja
sekä
rahoituksen
hankkimiseen
liittyviä
kuluja.
Liitetietoja
ei
esitetä
IFRS
15-standardin
salliman
helpotukseen
perusten
jäljellä
oleville
suoritevelvoitteille
kohdistetuista
transaktiohinnoista,
jotka
ovat
osa
sopimusta,
jonka
alkuperäinen
odotettavissa
oleva
kestoaika
on
enintään
yksi
vuosi
tai
jos
konsernilla
on
oikeus
laskuttaa
asiakkaalta
vastike,
joka
vastaa
rahamääränä,
joka
suoraan
vastaan
konsernin
tarkasteluhetkeen
mennessä
tuottaman
suoritteen
arvoa
asiakkaalle.
11.3
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuottoihin
kirjataan
myyntivoitot
ja
-tappiot
sekä
arvostusvoitot
ja
-tappiot
ja
osinkotuotot
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavista
rahoitusinstrumenteista
mukaan
lukien
oman
pääoman
ehtoiset
sijoitukset
sekä
kaupankäyntitarkoituksessa
pidettävien
rahoitusvarojen
nettotuotot
ja
sijoituskiinteistöjen
nettotuotot.
Osinkotuotot
on
kirjattu
silloin,
kun
oikeus
osinkoon
on
syntynyt.
Lisäksi
erään
kirjataan
valuuttatoiminnan
nettotuotot
sekä
käyvän
arvon
suojauslaskennan
nettotuotot.
12.
Tuloverot
Konsernin
tuloslaskelmaan
kirjataan
konserniin
kuuluvien
yhtiöiden
tilikauden
tulokseen
perustuvat
verot,
aikaisempien
tilikausien
verojen
oikaisut
ja
laskennallisten
verojen
muutos.
Verot
kirjataan
tuloslaskelmaan,
paitsi
koskien
eriä,
jotka
liittyvät
suoraan
omaan
pääomaan
tai
muihin
laajan
tuloksen
eriin.
Tällöin
myös
vero
kirjataan
kyseisiin
eriin.
Tuloverot
kirjataan
vuoden
arvioidun
verotettavan
tulon
perusteella.
Laskennalliset
verot
lasketaan
kirjanpidon
ja
verotuksen
välisistä
veronalaisista
väliaikaisista
ja
vähennyskelpoisista
eroista.
Laskennallinen
verosaaminen
kirjataan
siihen
määrään
asti
kuin
on
todennäköistä,
että
tulevaisuudessa
syntyy
verotettavaa
tuloa,
jota
vastaan
väliaikainen
ero
voidaan
hyödyntää.
Käyttämättömiin
verotuksessa
vahvistettuihin
tappioihin
perustuvat
verosaamiset
kirjataan,
mikäli
verotettavan
tulon
kertyminen
on
todennäköistä
ja
saaminen
voidaan
hyödyntää.
13.
Toimintasegmentit
Yhtiön
pankkiliiketoiminta
muodostaa
yhden
IFRS
8
Toimintasegmentit
-standardin
mukaan
määritellyn
segmentin.
Yhtiön
liiketoimintamalliin
ja
toiminnan
luonteeseen
perustuen
koko
konsernia
käsitellään
raportoitavana
segmenttinä.
Konserni
harjoittaa
liiketoimintaa
vain
Suomen
alueella.
14.
Johdon
harkintaa
edellyttävät
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteet
ja
arvioihin
liittyvät
epävarmuudet
Tilinpäätöksen
laatiminen
IFRS-standardien
mukaisesti
vaatii
konsernin
johdolta
tiettyjä
arvioita
ja
oletuksia,
jotka
vaikuttavat
tilinpäätöksessä
esitettyjen
erien
määrään
ja
liit
etiedoissa
annettuihin
tietoihin.
Johdon
keskeiset
arviot
koskevat
tulevaisuutta
ja
raportointipäivän
keskeisiä
epävarmuustekijöitä.
Ne
liittyvät
keskeisesti
muun
muassa
käyvän
arvon
arviointiin,
rahoitusvarojen,
lainojen
ja
muiden
saamisten
sekä
aineellisten
ja
aineettomien
hyödykkeiden
arvonalentumisiin.
Vaikka
arviot
perustuvat
johdon
tämänhetkiseen
parhaaseen
näkemykseen,
on
137
mahdollista,
että
toteumat
poikkeavat
tilinpäätöksessä
käytetyistä
arvioista.
IFRS
9:n
mukainen
rahoitusvarojen
arvonalentumisen
mallin
soveltaminen
vaatii
johdolta
harkintaan
perustuvia
ratkaisuja
koskien
arvioita
ja
oletuksien
tekemistä
siitä,
onko
rahoitusinstrumenttiin
liittyvä
luottoriski
lisääntynyt
alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen
merkittävästi,
ja
se
edellyttää
tulevaisuuteen
suuntautuvan
informaation
huomioimista
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
kirjaamisessa.
Yhtiön
johto
on
käyttänyt
erityistä
harkintaa
arvioidessaan
ohjeiden
vastaisen
toiminnan
lisävarauksia.
Toimintaympäristön
epävarmuuden
vaikutuksista
yhtiön
riskiasemaan
annetaan
tarkempia
tietoja
liitetiedossa
K2.
14.1
Rahoitusvarojen
arvonalentuminen
IFRS
9:n
mukainen
rahoitusvarojen
arvonalentumisen
malli
vaatii
johdolta
päätöksiä,
arvioita
ja
oletuksia
erityisesti
seuraavissa
aiheissa:
●
Laskentamallien
valinta
ja
määrittely,
●
Arvioitaessa
onko
rahoitusinstrumenttiin
liittyvä
luottoriski
lisääntynyt
alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen
merkittävästi,
ja
●
Tulevaisuuteen
suuntautuvan
informaation
huomioimisessa
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
kirjaamisessa.
Laskentamallit
ja
-parametrit
eri
portfolioille
on
valittu
sen
mukaan,
mitä
pankin
sisäisten
luottoriskimallien
parametreja
sopimukselle
on
laskettu.
Yhtiö
on
painottanut
ECL-mallin
valinnoissaan
kullekin
asiakastyypille
sopivinta
mallia
sekä
huomioiden
yhtiön
koko
käyttäen
suhteellisuusperiaatetta.
Yhtiö
huomioi
ECL-laskennassa
tulevaisuuden
näkymiin
perustuvaa
tietoa.
Yhtiö
käyttää
luottosalkun
vastuiden
PD-parametriin
oikaisuja,
jotka
perustuvat
makrotaloudellisen
ympäristön
kehityksen
ennusteisiin,
sekä
LGD-parametrin
oikaisuja,
jotka
perustuvat
erilaisiin
skenaarioihin
kiinteistövakuuksien
arvonkehityksestä
tulevaisuudessa.
PD-arvoja
oikaistaan
laskentahetkestä
seuraavalle
kolmelle
vuodelle
perustuen
Suomen
taloutta
kuvaavien
tunnuslukujen
kehityksestä
tehtyihin
ennusteisiin
ja
näistä
muodostettuihin
skenaarioihin.
Skenaarioita
ja
niihin
liittyviä
toteutumistodennäköisyyksiä
on
määritelty
neljä:
perusskenaario
(40
%),
heikko
skenaario
(30
%),
lamaskenaario
(10
%)
ja
hyvä
skenaario
(20
%).
Heikon
skenaarion
paino
on
suhteellisen
korkea
taloudessa
edelleen
jatkuvan
epävarmuuden
vuoksi.
14.2
Käyvän
arvon
arviointi
Johdon
harkintaa
käytetään
myös
tapauksissa,
joissa
rahoitusinstrumentin
käypä
arvo
määritellään
arvostusmenetelmien
avulla.
Jos
käytettyjen
arvostusmallien
pohjaksi
ei
ole
käytettävissä
markkinoilta
todennettavissa
olevia
syöttötietoja,
on
johdon
arvioitava
mitä
muita
syöttötietoja
käyvän
arvon
laskemiseksi
käytetään.
Käyvän
arvon
määrittämisen
periaatteita
kuvataan
tarkemmin
laatimisperiaatteissa
kohdassa
”Käyvän
arvon
määrittäminen”.
Johto
arvioi,
milloin
se
katsoo,
että
rahoitusinstrumenttien
markkinat
eivät
ole
toimivat.
Tällainen
tilanne
voisi
syntyä
maailmanlaajuisen
talouden
laajan
häiriön
seurauksena.
Lisäksi
arvioitavaksi
tulee,
onko
yksittäinen
rahoitusinstrumentti
aktiivisen
kaupankäynnin
kohteena
ja
onko
markkinoilta
saatava
hintatieto
luotettava
indikaatio
rahoitusinstrumentin
käyvästä
arvosta.
14.3
Aineettomien
ja
aineellisten
hyödykkeiden
arvonalentuminen
Johto
arvioi
jokaisen
tilinpäätöksen
yhteydessä
aineettomien
ja
aineellisten
hyödykkeiden
arvonalentumisia.
Arvonalentumistestaus
vaatii
johdon
harkintaa
ja
arviota
hyödykkeen
tulevaisuudessa
kerryttämästä
rahamäärästä,
taloudellisesta
vaikutusajasta
ja
käytettävästä
diskonttauskorosta.
Arvonalentumistestaus
tehdään
vuosittain
liikearvolle.
14.4
Liiketoimintojen
yhdistäminen
Liiketoimintojen
hankinnoissa
käypien
arvojen
määrittäminen
edellyttää
yhtiön
johdolta
harkintaa
koskien
luovutetun
vastikkeen
ja
yksilöitävissä
olevien
omaisuuserien,
velkojen
ja
ehdollisten
velkojen
kirjaamista
ja
käypään
arvoon
arvostamista.
Liiketoimintojen
hankinnoista
avoimena
ovat
seuraavat
erät,
jotka
on
kirjattu
taseen
muut
velat
ryhmään.
Joulukuussa
2021
Eurajoen
Säästöpankin
liiketoiminnan
hankinnan
yhteydessä
kirjattiin
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettava
velka,
yhteensä
6,5
milj.
euroa
koskien
Säästöpankkien
yhteenliittymästä
eroavan
Eurajoen
Säästöpankin
viiden
vuoden
määräaikaista
maksuvelvollisuusvastuuta
jäsenluottolaitoksena.
138
Tulosvaikutteisesti
arvostettavan
velan
määrä
on
uudelleen
arvioitu
ja
velan
määrää
on
pienennetty
1,3
milj.
euroa
tilikauden
aikana.
Tilinpäätöshetkellä
velan
arvo
on
1,4
milj.
euroa.
Maaliskuussa
2023
Liedon
Säästöpankin
liiketoiminnan
hankinnan
yhteydessä
kirjattiin
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettava
velka,
yhteensä
15
milj.
euroa
koskien
Säästöpankkien
yhteenliittymästä
eroavan
Liedon
Säästöpankin
viiden
vuoden
määräaikaista
maksuvelvollisuusvastuuta
jäsenluottolaitoksena.
Tulosvaikutteisesti
arvostettavan
velan
määrä
on
uudelleen
arvioitu
ja
velan
määrää
on
pienennetty
3,0
milj.
euroa
tilikauden
aikana.
Tilinpäätöshetkellä
velan
arvo
on
7,3
milj.
euroa.
Syyskuussa
2024
Handelsbankenin
liiketoimintakaupan
yhteydessä
siirtynyt
saatavakanta
arvostettiin
hankinnan
yhteydessä
käypään
arvoon.
Yhtiö
on
uudelleen
arvostanut
liiketoimintakaupan
yhteydessä
tehdyn
käyvän
arvon
oikaisun,
mistä
seurasi
2,6
milj.
euron
positiivinen
tulosvaikutteinen
kirjaus.
Saatavakantaan
liittyen
yhtiön
taseessa
ei
ole
käyvän
arvon
oikaisuun
liittyviä
eriä.
139
K2
Riskienhallinnan
liitetieto
Oma
Säästöpankki
Oyj
keskittyy
vähittäispankki-
toimintaan
ja
tarjoaa
asiakkailleen
monipuolisia
pankkipalveluja
sekä
oman
taseensa
kautta
että
välittäen
yhteistyökumppaneidensa
tuotteita.
Välitetyt
tuotteet
käsittävät
luotto-,
sijoitus-
ja
lainaturvatuotteita.
Yhtiö
harjoittaa
myös
kiinnitysluottopankkitoimintaa.
Yhtiön
pääriskilajit
ovat
luottoriski,
operatiivinen
riski,
markkinariski,
korkoriski,
likviditeettiriski
ja
liiketoimintariski.
Konsernin
sisäistä
valvontaa,
riskejä
ja
riskienhallintaa
sekä
CRR:n
8.
luvun
mukaisia
tiedonantovaatimuksia
(Pilari
III)
käsitellään
lähemmin
konsernin
Capital
and
Risk
Management
Report
-dokumentissa,
joka
julkaistaan
erillisenä
raporttina
vuosikertomuksen
yhteydessä.
1.
Riskienhallinnan
organisointi
Riskienhallinta
on
olennainen
osa
pankin
liiketoimintaa
ja
sisäistä
valvontaa.
Yhtiön
riskienhallinnan
kokonaisjärjestelmä
kuvataan
hallituksen
vahvistamassa
riskienhallintastrategiassa.
Yhtiön
riskienhallintastrategia
päivitettiin
kolmannen
vuosineljänneksen
aikana,
ja
riippumattoman
riskienvalvontatoiminnon
toimintamandaattia
on
päivitetyssä
strategiassa
kasvatettu
aiemmasta.
Uuden
riskienhallintastrategian
olennaisimmat
muutokset
ovat
●
Riskitaksonomiassa
korkoriski
eriytetty
omaksi
tason
1
riskikseen
markkinariskistä
●
Uuden
prosessin
tai
tuotteen,
ja
dokumenttipäivitysten
osalta
lisätty
toisen
puolustuslinjan
mandaatti
/
rooli
hyväksymismenettelyssä
●
Lisätty
riskinkantokyvyn
rikkoutumisen
tai
ennakoidun
rikkoutumisen
ilmoittaminen
Finanssivalvonnalle
●
Päivitetty
havaintoprosessia
Riskienhallintastrategia
kuvaa
koko
yhtiön
laajuisesti
kaikki
riskilajit
kattaen
ne
olennaisimmat
järjestelyt,
joilla
varmistetaan,
että
riippumattoman
riskienvalvonnan
huomiot
ja
havainnot
käsitellään
säännöllisesti
liiketoiminnasta
ja
riippumattomista
toiminnoista
koostuvissa
komiteoissa.
Yhtiön
riskienhallinnan
tehtävänä
on
varmistaa,
että
yhtiön
merkittävät
riskit
tunnistetaan,
arvioidaan
ja
ohjataan
hyväksyttävälle
tasolle
ja
että
riskejä
seurataan
osana
päivittäistä
liiketoimintojen
johtamista.
Yhtiön
riskejä
arvioidaan
säännöllisesti
ja
hallitus
arvioi
säännöllisesti
yhtiön
riskienhallintastrategiaa,
riskinottohalukkuutta,
riskinkantokykyä
sekä
suhtautumista
riskinottoon.
Riskejä
pyritään
hallitsemaan
riskikartoituksilla
ja
kartoitusten
perusteella
tehtävillä
toimenpiteillä,
systemaattisella
seurannalla
sekä
toimintaympäristön
ja
markkinan
analysoinnilla.
Liiketoiminnoista
riippumattomat
toiminnot
on
järjestetty
varmistamaan
tehokas
ja
kattava
riskien
hallinta
ja
sisäinen
valvonta
seuraavasti:
●
Riskienvalvontatoiminto
●
Säännösten
noudattamisen
varmistamisesta
vastaava
toiminto
(compliance-toiminto)
●
Sisäisen
tarkastuksen
toiminto
Hallituksen
tehtävänä
on
varmistaa,
että
riskienvalvontatoiminnolla,
compliance-toiminnolla
ja
sisäisellä
tarkastuksella
on
yhtiön
toiminnan
laatuun,
laajuuteen
ja
monimuotoisuuteen
nähden
riittävät
ja
ammattitaitoiset
henkilöstöresurssit.
Riskienvalvontatoiminnon
tavoitteena
on
edistää
järjestelmällistä
ja
ennakoivaa
riskienhallintaa,
jonka
kautta
yhtiön
liiketoimintaa
voidaan
kehittää
turvallisesti.
Yhtiön
organisaatiossa
riskienvalvontatoiminto
toimii
suoraan
toimitusjohtajan
alaisuudessa
ja
raportoi
hallitukselle,
toimitusjohtajalle
sekä
muulle
toimivalle
johdolle.
Riskienhallinnassa
on
kolme
puolustuslinjaa
Yhtiön
riskienhallinnan
viitekehys
perustuu
kolmen
puolustuslinjan
periaatteeseen,
jotka
ovat
1.
Puolustuslinja
:
Liiketoimintayksiköt.
Koko
yhtiön
henkilökunnan,
niin
asiakasrajapinnassa
kuin
muissakin
tehtävissä
toimivien
on
päivittäisessä
työssään
noudatettava
yhtiön
toimintaohjeita
ja
riskienhallinnan
periaatteita.
Liiketoiminnan
tuki
-toiminto
toimii
myös
ensimmäisessä
puolustuslinjassa
ja
vastaa
keskitetysti
tiettyjen
sisäisen
valvonnan
ja
arviointien
tekemisestä,
ja
raportoi
suoraan
toimitusjohtajalle.
140
2.
Puolustuslinja
:
Riskienvalvonta-
ja
compliance-
toiminto.
Riskienvalvontatoiminto
valvoo
ja
varmistaa,
että
yhtiön
toiminta
noudattaa
määriteltyjä
strategioita
ja
rajoja.
Toiminto
tekee
jatkuvaa
valvontaa
ja
huolehtii,
että
toimintatavat
kehittyvät
ajan
mukana.
Compliance-toiminto
valvoo
säännösten
noudattamista.
Toinen
puolustuslinja
raportoi
toimitusjohtajalle,
ja
tuottaa
itsenäisesti
raportointia
suoraan
hallitukselle
ja
yhtiön
muille
yksiköille.
3.
Puolustuslinja
:
Sisäinen
tarkastus.
Sisäinen
tarkastus
arvioi
ja
varmistaa
sisäisen
valvonnan
riittävyyttä,
toimivuutta
ja
tehokkuutta
yhtiön
eri
yksiköissä,
toiminnoissa
ja
tytäryhtiöissä.
Sisäinen
tarkastus
raportoi
yhtiön
hallitukselle.
2.
Vakavaraisuuden
hallinta
Vakavaraisuuden
kehityksestä
raportoidaan
hallitukselle
kuukausittain.
Raportoinnissa
seurataan
kokonaisvakavaraisuutta
ja
omien
varojen
ylijäämää.
Yhtiön
hallitus
on
vahvistanut
ydinpääomasuhteelle
(CET1)
tavoitetason,
joka
on
vähintään
2
prosenttiyksikköä
viranomaisvaateen
yläpuolella
keskipitkällä
aikavälillä.
Tavoitteena
on
varmistaa
pääomien
riittävyys
myös
suhdanteiden
heikentyessä.
Tarkempaa
tietoa
konsernin
vakavaraisuudesta
on
hallituksen
toimintakertomuksessa
sekä
Capital
and
Risk
Management
-julkaisussa.
3.
Luottoriski
Luottoriskillä
tarkoitetaan
riskiä
siitä,
että
rahoitusinstrumentin
sopimusosapuoli
ei
pysty
täyttämään
velvoitteitaan
ja
aiheuttaa
siten
toiselle
osapuolelle
taloudellisen
tappion.
Yhtiön
luottoriski
koostuu
pääasiallisesti
yksityishenkilöille,
pk-yrityksille,
asuntoyhteisöille
sekä
maa-
ja
metsätalouden
harjoittajille
myönnetyistä
luotoista.
Vastapuoliriski
määritellään
tappion
riskinä
tai
negatiivisena
arvostuserona,
joka
aiheutuu
vastapuolen
luottokelpoisuuden
heikentymisestä.
Luottoriskiä
ja
vastapuoliriskiä
syntyy
myös
muista
saamisista,
kuten
yhtiön
sijoitussalkkuun
sisältyvistä
velkakirjoista,
saamistodistuksista
ja
johdannaissopimuksista
sekä
taseen
ulkopuolisista
sitoumuksista,
kuten
käyttämättömistä
luottojärjestelyistä
ja
-limiiteistä
ja
takauksista.
Yhtiössä
on
vuoden
aikana
toteutettu
merkittäviä
parannuksia
luotonhallinnan
prosesseihin.
Kehitystyö
on
kohdistunut
erityisesti
luotonmyöntöprosessien
tehostamiseen,
luottoriskin
seurantaan
sekä
riskien
varhaiseen
tunnistamiseen.
Lisäksi
vakuuksien
hallintaa
ja
perintäprosessia
on
kehitetty,
ja
raportointijärjestelmiä
uudistettu
tarjoamaan
entistä
tarkempaa
ja
ajantasaisempaa
tietoa
luottoriskien
hallinnan
ja
päätöksenteon
tueksi.
Näiden
kehitystoimien
tavoitteena
on
ollut
parantaa
prosessien
tehokkuutta,
vähentää
riskejä
ja
varmistaa
laadukas
asiakaskokemus
luoton
elinkaaren
kaikissa
vaiheissa.
Yhtiö
laati
vuoden
2025
kolmannen
neljänneksen
aikana
uuden
järjestämättömiä
saamisia
koskevan
strategian.
Strategian
laatimisen
yhteydessä
toteutettiin
kattava
analyysi
luottokannasta
ja
määriteltiin
toimenpiteet,
joiden
tavoitteena
on
varmistaa
keskipitkällä
aikavälillä
yhtiön
järjestämättömien
saamisten
osuuden
laskeminen
riskinottohalukkuuden
mukaiselle
tasolle.
Strategian
toimeenpanoa
on
jatkettu
ja
yhtiö
panostaa
etenkin
varhaisen
vaiheen
perintätoimien
tehostamiseen.
Lisäksi
pankki
arvioi
jatkuvasti
mahdollisuuksia
vähentää
järjestämättömien
saamisten
määrää
erilaisten
sopimus-
ja
portfoliotasoisten
järjestelyjen
kautta.
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
luottoriski
koostuu
pääasiallisesti
kiinteistövakuudellisista
saamisista,
vähittäisvastuista
ja
yrityksille
suunnatuista
luotoista.
Kiinteistövakuudellisten
saamisten
osuus
luottoriskistä
oli
31.12.2025
71,2
%,
vähittäisvastuiden
osuus
oli
3,1
%
ja
yrityssaamisten
osuus
oli
4,8
%.
Yhtiöllä
ei
ole
olennaisia
vastuita
Suomen
ulkopuolella.
Luottoriskien
hallinnan
tavoitteena
on
rajoittaa
asiakasvastuista
syntyvien
riskien
tulos-
ja
vakavaraisuusvaikutukset
hyväksyttävälle
tasolle.
Luotto-
ja
vastapuoliriskejä
mitataan
arvioimalla
odotettavissa
olevia
luottotappioita.
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
arvioidaan
ECL-mallien
avulla
IFRS
9:n
mukaisesti.
3.1
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot
Luottokannan
arvonalentumistappiot
olivat
viimeisellä
neljänneksellä
5,6
(7,6)
milj.
euroa
ja
koko
141
raportointikaudella
yhteensä
47,1
(83,4)
milj.
euroa.
Yhtiö
päivitti
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
(ECL)
laskentamalliaan
ensimmäisellä
ja
viimeisellä
neljänneksellä
osana
isompaa
toimenpideohjelmaa
ja
riskienvalvonnan
kehittämistä.
Mallipäivitysten
kokonaisvaikutus
kasvatti
ECL:n
määrää
noin
9,3
milj.
euroa.
Lisäksi
raportointikaudella
arvonalentumistappioiden
määrään
vaikutti
varausten
kasvattaminen
hallitun
alasajon
portfoliossa.
Mallipäivitykset
huomioiden
hallitun
alasajon
portfoliossa
varauks
et
kasvoivat
yhteensä
14,0
milj.
euroa.
Muussa
luottokannassa
arvonalentumistappioiden
määrän
kehitykseen
vaikuttivat
erityisesti
yleinen
heikko
taloustilanne,
maksukyvyttömien
vastuiden
määrän
kasvu
sekä
ECL-mallin
kasvattama
varaustaso
maksukyvyttömyyden
kestojen
pidentyessä.
Maksukyvyttömien
vastuiden
kasvu
on
painottunut
henkilöasiakassegmenttiin.
Raportointikauden
alussa
Handelsbankenin
liiketoimintakaupan
yhteydessä
yhtiölle
siirtyneen
saatavakannan
käyvän
arvon
oikaisu
oli
2,6
milj.
euroa.
Kolmannen
ja
viimeisen
neljänneksen
aikana
yhtiö
on
uudelleen
arvostanut
käyvän
arvon
oikaisun,
mistä
seurasi
yhteensä
2,6
milj.
euron
positiivinen
tulosvaikutteinen
kirjaus.
Raportointikauden
lopussa
Handelsbankenin
saatavakantaan
liittyen
yhtiön
taseessa
ei
ole
käyvän
arvon
oikaisuun
liittyviä
eriä.
Viimeisen
neljänneksen
aikana
kirjattiin
luottotappioita
1,0
(2,5)
milj.
euroa
ja
raportointikauden
lopussa
luottotappiot
olivat
yhteensä
5,8
(12,2)
milj.
euroa.
Mallin
tulevaisuuteen
katsovia
muuttujia
päivitettiin
loppuvuodesta
Suomen
taloutta
koskevien
ennusteiden
päivittymisen
johdosta.
Odotettavissa
olevien
luottotappioiden
laskenta
on
kuvattu
tarkemmin
tilinpäätöksen
liitetiedossa
K1
Konsernitilinpäätöksen
laatimisperiaatteet.
Luottokanta
ja
odotettavissa
olevat
luottotappiot
asiakasryhmittäin
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Yksityisasiakkaat
3
622
010
3
778
191
-
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
-33
920
-23
237
Yritysasiakkaat
1
085
896
1
356
416
-
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
-58
819
-35
894
Asuntoyhteisö
658
888
712
477
-
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
-23
442
-23
458
Maatalousasiakkaat
287
363
311
510
-
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
-9
752
-6
702
Muut
205
757
239
801
-
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
-26
405
-23
317
Luottokanta
yhteensä
5
859
914
6
398
396
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
yhteensä
-152
338
-112
608
142
3.2
Ongelmaluotot
Yhtiössä
on
kuluneen
vuoden
aikana
kehitetty
ongelma-
asiakkaisiin
liittyviä
toimintamalleja
osana
luottoprosessien
kehittämishanketta,
jotta
kohonneen
luottoriskin
mahdollisimman
varhainen
tunnistaminen
ja
tarvittavien
toimenpiteiden
määrittely
voidaan
varmistaa.
Lisäksi
on
päivitetty
käytäntöjä
tarkkailulistalle
(watch
list)
nousevien
asiakkaiden
ja
luottojen
tehostettuun
seurantaan.
Tarkkailtavilla
luotoilla
tarkoitetaan
luottoja,
joissa
on
tunnistettu
kohonnut
luottoriski,
ja
jotka
tästä
syystä
siirtyvät
tehostetun
seurannan
piiriin.
Seurannan
tarkoituksena
on
havaita
ongelmaluotot
tai
ongelmaluotoiksi
muodostuvat
luotot
mahdollisimman
aikaisessa
vaiheessa.
Kehitetyt
toimintamallit
vahvistavat
yhtiön
valmiuksia
hallita
luottoriskejä
ennakoivasti
ja
mahdollistavat
aiempaa
varhaisemman
reagoinnin
riskien
realisoitumista
ehkäisevin
toimenpitein.
Erääntyneet
ja
järjestämättömät
saamiset
sekä
lainanhoitojoustot
(1
000
euroa)
31.12.2025
%
luotto-
kannasta
31.12.2024
%
luotto-
kannasta
Erääntyneet
saamiset
31-90
päivää
26
312
0,4
%
54
513
0,8
%
Erääntymättömät
tai
erääntyneet
alle
91
päivää
saamiset,
jotka
todennäköisesti
jäävät
maksamatta
197
662
3,4
%
257
430
4,0
%
Järjestämättömät
saamiset
91-180
päivää
39
216
0,7
%
41
407
0,6
%
Järjestämättömät
saamiset
181
päivää
-
1
vuosi
142
526
2,4
%
75
955
1,2
%
Järjestämättömät
saamiset
>
1
vuosi
145
644
2,5
%
45
150
0,7
%
Erääntyneet
ja
järjestämättömät
saamiset
yhteensä
551
360
9,4
%
474
455
7,4
%
Järjestämättömät
saamiset
yhteensä
525
048
8,9
%
419
942
6,5
%
josta
ohjeiden
vastaiseen
toimintaan
liittyvä
portfolio
yhteensä
168
877
2,9
%
153
091
2,4
%
josta
muu
portfolio
yhteensä
356
171
6,1
%
266
851
4,2
%
Terveet
ja
erääntyneet
saamiset,
joissa
lainanhoitojoustoja
87
000
1,5
%
86
909
1,4
%
Järjestämättömät
saamiset,
joissa
lainanhoitojoustoja
111
393
1,9
%
72
021
1,1
%
Lainanhoitojoustot
yhteensä
198
393
3,4
%
158
930
2,5
%
josta
ohjeiden
vastaiseen
toimintaan
liittyvä
portfolio
yhteensä
16
984
0,3
%
10
214
0,2
%
josta
muu
portfolio
yhteensä
181
409
3,1
%
148
716
2,3
%
Luvut
sisältävät
eriin
kohdistuvat
erääntyneet
korot.
Yhtiö
on
tarkentanut
taulukon
lukujen
taustalla
olevaa
FINREP-laskentaa
vuoden
2025
aikana
ja
siirtynyt
31.12.2025
alkaen
uuteen
raportointijärjestelmään.
Vertailukauden
tunnusluvut
eivät
ole
kaikilta
osin
vertailukelpoisia
keskenään.
Päivitetty
laskenta
huomioi
aiempaa
laajemmin
kaikki
lainaan
liittyvät
erääntyneet
kulut,
pääomat
ja
korot.
Taulukon
erittelyä
on
myös
muokattu
vastaamaan
FINREP-raportoinnin
erittelyä
143
Yksityisasiakkaiden
luottokelpoisuusluokat
Luottoluokat
(1
000
euroa)
31.12.2025
%
31.12.2024
%
AAA
1
372
805
37,9
%
1
344
737
35,6
%
AA
949
029
26,2
%
1
020
148
27,0
%
A+
388
209
10,7
%
433
654
11,5
%
A
249
825
6,9
%
277
561
7,3
%
B+
311
025
8,6
%
403
429
10,7
%
B
56
831
1,6
%
69
422
1,8
%
C
88
813
2,5
%
92
904
2,5
%
D
53
693
1,5
%
29
749
0,8
%
Ei
luokiteltu
217
0,0
%
204
0,0
%
Maksukyvytön
151
563
4,2
%
106
384
2,8
%
Yksityisasiakkaat
3
622
010
100,0
%
3
778
191
100,0
%
Yritysten
ja
asunto
-osakeyhtiöiden
luottokelpoisuusluokat
Luottoluokat
(1
000
euroa)
31.12.2025
%
31.12.2024
%
AAA
913
291
52,3
%
924
439
44,7
%
AA
238
858
13,7
%
420
768
20,3
%
A+
186
747
10,7
%
258
793
12,5
%
A
76
350
4,4
%
104
737
5,1
%
B+
25
699
1,5
%
55
252
2,7
%
B
10
149
0,6
%
48
908
2,4
%
C
12
015
0,7
%
12
205
0,6
%
Ei
luokiteltu
25
0,0
%
12
0,0
%
Maksukyvytön
281
650
16,1
%
243
779
11,8
%
Yritykset
ja
asunto-osakeyhtiöt
1
744
784
100,0
%
2
068
893
100,0
%
3.3
Jakauma
riskiluokkiin
Yhtiö
luokittelee
kaikki
asiakkaat
riskiluokkiin
vastapuolesta
saatavilla
olevien
tietojen
pohjalta.
Luokittelussa
käytetään
omaa
sisäistä
arviota
ja
ulkopuolisia
luottoluokitustietoja
.
Seuranta
on
jatkuvaa
ja
voi
johtaa
siirtoon
riskiluokasta
toiseen.
Luotonannossa
riskikeskittymiä
syntyy
tai
voi
syntyä
esimerkiksi
silloin,
kun
luottosalkku
sisältää
suuria
määriä
luottoja
ja
muita
vastuita:
●
yksittäiselle
vastapuolelle
●
ryhmille,
jotka
muodostuvat
yksittäisistä
vastapuolista
tai
niihin
sidoksissa
olevista
yhteisöistä
●
tietyille
toimialoille
●
tiettyjä
vakuuksia
vastaan
●
joiden
maturiteetti
on
sama
tai
●
joissa
tuote/instrumentti
on
sama
144
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
riskiluokittain
ja
luottoriskikeskittymät
Riskiluokka
1:
Matalan
riskiluokan
eriin
katsotaan
kuuluvaksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
AAA-tason
henkilö-,
yritys-,
as.oy
ja
muut-
asiakkaat
sekä
AAA-
ja
AA+-tason
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
2:
Kohtuullisen
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
AA-B+
-tason
henkilöasiakkaat,
AA-A+
-tason
yritys-
,
as.oy
ja
muut
asiakkaat
sekä
AA-A
-tason
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
3:
Kasvaneen
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
B-C-tason
henkilöasiakkaat
sekä
A-B-tason
yritys-
ja
as.oy-asiakkaat
sekä
B+-B
-tason
maatalousasiakkaat
ja
muut
asiakkaat.
Riskiluokka
4:
Korkeimman
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
D-tason
henkilöasiakkaat,
C-tason
yritys-
ja
as.oy-
asiakkaat,
C-
ja
D-tason
maatalousasiakkaat
ja
muut
asiakkaat
sekä
maksukyvyttömät
asiakkaat.
Riskiluokka
ei
luokiteltu
-erään
kuuluvat
sellaiset
luotot
tai
saamistodistukset,
joille
yhtiö
ei
ole
määritellyt
luottoluokitusta
tai
joille
ei
ole
saatavissa
ulkoista
luottoluokitusta.
Yhtiö
päivitti
ensimmäisellä
neljänneksellä
"Muut"-asiakkaiden
riskiluokan
1
määritelmää
siten,
että
se
sisältää
vain
AAA-tason
asiakkaat.
Aikaisemmin
riskiluokka
1
sisälsi
myös
AA-tason
asiakkaat
ja
luvut
eivät
siten
ole
täysin
vertailukelpoisia
esimerkiksi
vuoden
2024
raportoituun
tilinpäätökseen.
Taulukkoon
vertailuluvut
on
laskettu
takautuvasti
uuden
määritelmän
mukaisesti.
Henkilöasiakkaat
31.12.2025
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
31.12.2024
Riskiluokka
1
1
464
162
18
581
-
1
482
744
1
447
733
Riskiluokka
2
1
771
788
190
779
-
1
962
568
2
200
589
Riskiluokka
3
7
861
134
852
-
142
713
154
510
Riskiluokka
4
1
369
64
712
147
786
213
867
148
658
Riskiluokka
ei
luokiteltu
46
3
580
-
3
626
3
293
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
3
245
227
412
504
147
786
3
805
518
3
954
783
Tappioita
koskeva
vähennyserä
(ECL)
872
5
916
27
564
34
352
23
302
Yhteensä
3
244
355
406
588
120
222
3
771
165
3
931
481
Tappiota
koskeva
vähennyserä
(ECL)
(1
000
euroa)
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
872
894
952
1
183
1
186
Vaihe
2
5
916
6
421
7
263
7
555
5
736
Vaihe
3
27
564
24
128
22
804
20
991
16
380
Yhteensä
34
352
31
443
31
019
29
729
23
302
ECL
-kattavuus,
%
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
0,03
0,03
0,03
0,03
0,03
Vaihe
2
1,4
1,7
1,9
2,0
1,6
Vaihe
3
18,7
17,9
17,8
18,4
16,1
Yritykset
31.12.2025
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
31.12.2024
Riskiluokka
1
397
417
18
393
-
415
810
447
944
Riskiluokka
2
327
310
89
596
-
416
906
625
461
Riskiluokka
3
26
155
76
913
-
103
068
198
126
Riskiluokka
4
357
12
143
214
793
227
293
178
836
Riskiluokka
ei
luokiteltu
24
631
-
656
420
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
751
263
197
677
214
793
1
163
733
1
450
787
Tappioita
koskeva
vähennyserä
(ECL)
243
1
620
58
288
60
151
36
015
Yhteensä
751
020
196
057
156
505
1
103
583
1
414
772
145
Tappiota
koskeva
vähennyserä
(ECL)
(1
000
euroa)
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
243
268
337
423
376
Vaihe
2
1
620
2
200
2
956
3
020
2
933
Vaihe
3
58
288
59
272
50
110
44
695
32
706
Yhteensä
60
151
61
740
53
403
48
139
36
015
ECL
-kattavuus,
%
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
0,03
0,03
0,04
0,04
0,04
Vaihe
2
0,8
1,1
1,6
1,7
1,4
Vaihe
3
27,1
25,9
21,5
20,8
19,7
Asunto-osakeyhtiöt
31.12.2025
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
31.12.2024
Riskiluokka
1
538
079
4
154
-
542
233
533
485
Riskiluokka
2
42
299
2
373
-
44
673
97
141
Riskiluokka
3
1
813
10
874
-
12
687
14
137
Riskiluokka
4
1
-
69
401
69
402
79
421
Riskiluokka
ei
luokiteltu
-
-
-
-
1
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
582
193
17
402
69
401
668
995
724
185
Tappioita
koskeva
vähennyserä
(ECL)
229
92
23
129
23
450
23
460
Yhteensä
581
964
17
309
46
271
645
545
700
726
Tappiota
koskeva
vähennyserä
(ECL)
(1
000
euroa)
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
229
221
235
1
243
84
Vaihe
2
92
267
306
208
1
223
Vaihe
3
23
129
22
579
23
037
22
965
22
153
Yhteensä
23
450
23
067
23
577
24
417
23
460
ECL
-kattavuus,
%
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
0,04
0,04
0,04
0,20
0,01
Vaihe
2
0,5
1,7
2,3
1,6
3,0
Vaihe
3
33,3
33,1
34,6
33,8
27,9
Maatalousasiakkaat
31.12.2025
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
31.12.2024
Riskiluokka
1
86
195
3
666
-
89
861
89
193
Riskiluokka
2
130
951
7
162
-
138
113
149
272
Riskiluokka
3
5
528
17
306
-
22
834
31
673
Riskiluokka
4
492
7
298
22
511
30
301
30
931
Riskiluokka
ei
luokiteltu
373
16
081
-
16
454
19
857
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
223
539
51
513
22
511
297
563
320
925
Tappioita
koskeva
vähennyserä
(ECL)
177
552
9
086
9
815
6
716
Yhteensä
223
362
50
961
13
425
287
748
314
210
146
Tappiota
koskeva
vähennyserä
(ECL)
(1
000
euroa)
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
177
237
253
255
215
Vaihe
2
552
539
674
656
316
Vaihe
3
9
086
8
843
7
806
7
793
6
185
Yhteensä
9
815
9
619
8
733
8
705
6
716
ECL
-kattavuus,
%
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
0,1
0,1
0,1
0,1
0,1
Vaihe
2
1,1
1,5
1,9
2,0
1,0
Vaihe
3
40,4
39,3
40,2
39,0
27,9
Muut
31.12.2025
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
31.12.2024
Riskiluokka
1
32
777
1
000
-
33
777
32
929
Riskiluokka
2
110
743
6
421
-
117
164
188
104
Riskiluokka
3
740
1
798
-
2
538
624
Riskiluokka
4
1
79
58
252
58
333
33
978
Riskiluokka
ei
luokiteltu
4
83
-
87
7
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
144
265
9
382
58
252
211
900
255
643
Tappioita
koskeva
vähennyserä
(ECL)
109
87
26
268
26
464
23
358
Yhteensä
144
156
9
295
31
985
185
436
232
285
Tappiota
koskeva
vähennyserä
(ECL)
(1
000
euroa)
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
109
133
152
215
115
Vaihe
2
87
29
29
2
905
3
447
Vaihe
3
26
268
23
596
23
498
19
938
19
796
Yhteensä
26
464
23
758
23
679
23
058
23
358
ECL
-kattavuus,
%
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
0,1
0,1
0,1
0,1
0,1
Vaihe
2
0,9
0,7
0,8
15,8
6,0
Vaihe
3
45,1
48,1
46,9
56,4
58,3
31.12.2025
Saamistodistukset
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
31.12.2024
Riskiluokka
1
475
664
885
-
476
549
479
465
Riskiluokka
2
1
027
-
-
1
027
1
287
Riskiluokka
ei
luokiteltu
14
317
1
185
-
15
501
18
336
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
491
008
2
069
-
493
077
499
088
Tappioita
koskeva
vähennyserä
(ECL)
260
15
-
275
350
Yhteensä
490
747
2
054
-
492
802
498
739
147
Tappiota
koskeva
vähennyserä
(ECL)
(1
000
euroa)
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
260
279
267
279
279
Vaihe
2
15
7
43
42
71
Yhteensä
275
286
310
321
350
ECL
-kattavuus,
%
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
Vaihe
1
0,1
0,1
0,1
0,1
0,1
Vaihe
2
0,7
0,6
0,4
0,3
0,6
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
toimialoittain
(1
000
euroa)
Riskiluokka
1
Riskiluokka
2
Riskiluokka
3
Riskiluokka
4
Riskiluokka
ei
luokiteltu
31.12.2025
31.12.2024
Yritykset
960
758
520
912
113
662
307
980
16
418
1
919
730
2
255
335
Kiinteistöala
635
388
230
141
51
161
178
170
23
1
094
883
1
231
152
Maatalous
1
438
48
885
41
1
901
15
757
68
023
73
640
Rakentaminen
64
644
34
641
11
521
15
872
79
126
757
161
846
Majoitus-
ja
ravitsemistoiminta
16
149
14
649
8
472
16
788
34
56
092
66
296
Tukku
-
ja
vähittäiskauppa
40
418
56
194
9
483
25
654
73
131
821
188
296
Rahoitus-
ja
vakuutustoiminta
13
354
22
316
2
342
11
036
1
49
048
58
288
Muut
189
368
114
086
30
642
58
559
452
393
106
475
816
Julkisyhteisöt
166
15
831
-
-
-
15
997
15
848
Voittoa
tavoittelemattomat
yhteisöt
20
687
47
925
1
876
847
15
71
351
92
775
Rahoitus-
ja
vakuutuslaitokset
7
125
36
983
498
47
000
21
91
627
123
134
Kotitaloudet
1
575
688
2
057
773
167
805
243
369
4
368
4
049
003
4
219
230
Yhteensä
2
564
425
2
679
424
283
841
599
196
20
823
6
147
709
6
706
323
Suuret
asiakasriskit
(Vakavaraisuusasetuksen
neljännen
osan
mukaisesti
laskettu)
31.12.2025
Kokonaisuus
(1
000
euroa)
Vastuut
ennen
vähennyksiä
Vähennykset
Vastuut
vähennysten
jälkeen
Osuus
ensisijaisesta
omasta
pääomasta
Asiakaskokonaisuus
1
155
475
-63
100
92
376
16,7
%
Asiakaskokonaisuus
2
34
381
-4
507
29
874
5,4
%
Asiakaskokonaisuus
3
27
360
-1
411
25
949
4,7
%
Asiakaskokonaisuus
4
27
535
-7
797
19
738
3,6
%
Asiakaskokonaisuus
5
19
938
-983
18
955
3,4
%
Summa
264
690
-77
799
186
891
Asiakaskokonaisuuksien
vastuut
yhteensä
264
690
-77
799
186
891
Taulukossa
esitetään
viiden
suurimman
asiakaskokonaisuuden
vastuiden
kokonaismäärä
ja
tämän
osuus
ensisijaisesta
omasta
pääomasta.
Eri
asiakaskokonaisuudet
voivat
sisältää
samoja
yksittäisiä
asiakkuuksia
eli
eri
asiakaskokonaisuuksien
kokonaisvastuiden
yhteismäärässä
voi
olla
samojen
yksittäisten
asiakkaiden
vastuita.
Asiakaskokonaisuuksien
vastuiden
yhteismäärä
esitetään
kahdella
eri
rivillä.
"Summa"-
rivillä
lasketaan
kaikkien
asiakaskokonaisuuksien
vastuut
yhteen.
"Asiakaskokonaisuuksien
vastuut
yhteensä"-rivillä
esitetään
vastuiden
yhteismäärä
niin,
että
yksittäisen
asiakkaan
vastuut
ovat
laskennassa
vain
kerran.
Mikäli
rivit
vastaavat
toisiaan,
asiakaskokonaisuuksien
sisällä
ei
ole
samoja
yksittäisiä
asiakkaita.
Vähennykset
sisältävät
hyväksyttävät
luottoriskin
vähentämistekniikat
ja
vapautukset
vakavaraisuusasetuksen
neljännen
osan
mukaisesti.
148
Luottokannan
toimialajakauma
(pois
lukien
henkilöasiakkaat)
31.12.2025
31.12.2024
Toimiala
Osuus
luottokannasta
Vakuusvaje
Osuus
luottokannasta
Vakuusvaje
Kiinteistöala
47,8
%
12,9
%
46,1
%
11,9
%
Maatalous,
metsätalous,
kalatalous
12,5
%
5,7
%
11,6
%
11,1
%
Rahoitus-
ja
vakuutustoiminta
6,1
%
37,1
%
6,7
%
32,3
%
Rakentaminen
5,7
%
19,9
%
5,9
%
26,1
%
Kauppa
5,5
%
38,7
%
6,3
%
39,6
%
Ammatillinen,
tieteellinen
ja
tekninen
toiminta
3,5
%
25,9
%
3,9
%
20,2
%
Teollisuus
3,0
%
29,1
%
3,3
%
27,1
%
Kuljetus
ja
varastointi
2,7
%
10,8
%
2,6
%
9,6
%
Taiteet,
viihde
ja
virkistys
2,6
%
18,6
%
2,1
%
22,3
%
Majoitus-
ja
ravitsemistoiminta
2,5
%
13,4
%
2,6
%
12,4
%
Muut
toimialat
yhteensä
8,2
%
16,0
%
8,9
%
24,8
%
Yhteensä
100
%
16,6
%
100
%
17,9
%
Vakuusvaje
kuvaa
sitä
osuutta
luottosaldosta,
johon
ei
kohdistu
turvaavaa
vakuutta.
Luottokannan
maantieteellinen
jakauma
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Maakunta
Luottosaldo
%-osuus
Luottosaldo
%-osuus
Etelä-Pohjanmaa
1
162
972
19,8
%
1
208
174
18,9
%
Varsinais
-Suomi
1
105
132
18,9
%
1
174
903
18,4
%
Uusimaa
910
473
15,5
%
1
029
040
16,1
%
Pirkanmaa
598
274
10,2
%
640
007
10,0
%
Satakunta
401
179
6,8
%
433
164
6,8
%
Etelä-Karjala
237
581
4,1
%
260
053
4,1
%
Keski-Suomi
217
395
3,7
%
223
871
3,5
%
Kanta
-Häme
194
627
3,3
%
207
883
3,2
%
Pohjois-Pohjanmaa
187
463
3,2
%
221
183
3,5
%
Etelä-Savo
163
866
2,8
%
173
427
2,7
%
Päijät
-Häme
138
707
2,4
%
138
896
2,2
%
Kymenlaakso
135
439
2,3
%
201
447
3,1
%
Pohjois-Karjala
130
186
2,2
%
129
568
2,0
%
Muut
276
620
4,7
%
356
781
5,6
%
Yhteensä
5
859
914
100,0
%
6
398
396
100,0
%
149
3.4
Vakuudet
Luottopäätökset
perustuvat
ensisijaisesti
velallisen
velanhoitokykyyn.
Luottoriskiä
hallitaan
käyttämällä
vakuuksia
ja
kovenantteja
saatavan
turvaamiseksi.
Pääsääntöisesti
luotoille
halutaan
turvaava
vakuusasema,
mutta
parhaissa
luottoluokissa
voidaan
hyväksyä
vakuusvajetta.
Yritysluotonannossa
riskiä
turvataan
usein
sopimalla
asiakkaan
kanssa
kovenantti,
mikä
mahdollistaa
yhtiölle
luottoon
liittyvien
ehtojen
uudelleen
neuvottelun
asiakkaan
riskiaseman
muuttuessa.
Vakuusarviointi
on
täysin
riippumatonta
ja
muusta
liiketoiminnasta
eriytettyä,
ja
sitä
tehdään
jatkuvasti.
Vakuuksien
arvioinnista
ja
monitorointien
toteuttamisesta
vastaa
erillinen
vakuuksien
arviointiin
keskittynyt
yksikkö.
Vakuuksien
arvon
määrityksestä
vastaa
sisäinen
tai
ulkopuolinen
arvioitsija,
joka
käyttää
arvioinnin
tukena
tilastollisia
malleja.
Vakuusarvioinnissa
sovelletaan
kansainvälisiä
arviointistandardeja
(IVS).
Lainojen
vakuudet
huomioidaan
myös
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
mallissa.
Kohteen
vakuusarvoon
vaikuttaa
vakuuden
tyyppi,
kuten
esimerkiksi
asuin-
tai
liikehuoneisto
tai
kiinteistö.
Yhtiö
harjoittaa
kiinnitysluottopankkitoimintaa
ja
tämän
johdosta
yhtiö
seuraa
vakuuskelpoisten
luottojen
määrän
kehitystä
varmistaakseen
jälleenrahoituksen
katettujen
joukkolainojen
avulla.
Kiinnitysluottopankin
LTV
-jakauma
LTV
31.12.2025
31.12.2024
0-50%
26,7
%
25,3
%
50-60%
14,2
%
13,3
%
60-70%
18,2
%
18,3
%
70-80%
17,2
%
16,8
%
80-90%
12,9
%
14,3
%
90-100%
10,8
%
11,9
%
Yhteensä
100,0
%
100,0
%
Taulukko
esittää
raportointihetkellä
katettujen
lainojen
vakuutena
olleiden
luottojen
LTV
-jakaumat
KLP-säädöksiin
perustuen.
Taulukon
luokissa
koko
lainan
määrä
näkyy
siinä
LTV
luokassa,
johon
sen
suurin
LTV
-arvo
kuuluu.
Esimerkiksi
55
000
euron
laina,
jossa
vakuutena
on
100
000
€
kiinteistö,
lasketaan
kokonaisuudessaan
LTV-luokkaan
50–60
%.
Vakuuksien
maantieteellinen
jakauma
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Maakunta
Vakuuden
arvo
yhtiölle
%-osuus
Vakuuden
arvo
yhtiölle
%-osuus
Varsinais
-Suomi
1
870
822
23,9
%
1
906
346
23,8
%
Uusimaa
1
077
361
13,8
%
1
123
313
14,0
%
Etelä-Pohjanmaa
1
076
178
13,8
%
1
100
391
13,7
%
Pirkanmaa
783
402
10,0
%
806
023
10,1
%
Satakunta
507
638
6,5
%
518
817
6,5
%
Etelä-Karjala
484
990
6,2
%
500
412
6,2
%
Kanta
-Häme
276
408
3,5
%
279
047
3,5
%
Kymenlaakso
265
096
3,4
%
277
263
3,5
%
Keski-Suomi
245
851
3,1
%
245
362
3,1
%
Etelä-Savo
219
384
2,8
%
225
580
2,8
%
Pohjois-Pohjanmaa
207
339
2,7
%
208
912
2,6
%
Päijät
-Häme
184
739
2,4
%
197
981
2,5
%
Pohjois-Karjala
183
784
2,4
%
175
898
2,2
%
Muut
430
439
5,5
%
444
497
5,5
%
Yhteensä
7
813
432
100,0
%
8
009
841
100,0
%
150
Vakuuksien
ja
muiden
luoton
laatua
parantavien
järjestelyjen
vaikutus
Luottoriskille
alttiina
oleva
määrä,
johon
kohdistuu
vakuus
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Kuvaus
hallussa
olevasta
vakuudesta
Asuntoluotot
3
102
837
3
259
157
Pääosin
asuinkiinteistövakuuksia
Yritysluotot
1
691
461
1
989
455
Pääosin
kiinteistövakuuksia
Kulutusluotot
322
652
351
454
Pääosin
asuinkiinteistövakuuksia
Muut
678
876
736
221
Pääosin
kiinteistövakuuksia
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
795
826
6
336
287
4.
Likviditeettiriski
Likviditeettiriski
voidaan
määritellä
tulevien
ja
lähtevien
rahavirtojen
tasapainon
eroavaisuutena.
Riski
voi
realisoitua,
jos
yhtiö
ei
kykene
täyttämään
erääntyviä
maksuvelvoitteitaan
tai
hyväksyttävää
tasapainoa
ei
saada
siedettävien
kustannuksien
rajoissa.
Yhtiön
suurimmat
likviditeettiriskit
nousevat
otto-
ja
antolainauksen
maturiteettierosta
sekä
suurempien
joukkovelkakirjalainojen
uudelleen
rahoittamisesta.
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
likviditeettiriskin
hallinta
lähtee
liikkeelle
yhtiön
kyvystä
hankkia
riittävästi
hinnaltaan
kilpailukykyistä
rahaa
lyhyelle
sekä
pitkälle
aikavälille.
Tärkeänä
osana
likviditeettiriskin
hallintaa
on
yhtiön
rahoitusaseman
suunnittelu
eri
ajanhetkille
tulevaisuudessa.
Likviditeettiriskin
hallintaa
tukevat
aktiivinen
riskienhallinta,
taseen
ja
kassavirtojen
seuranta,
sekä
sisäiset
laskentamallit.
Jatkuva
likviditeettitilanteen
valvominen
on
tärkeää,
jotta
yhtiö
pystyy
hallitsemaan
ulos
lähteviä
kassavirtoja.
Yhtiön
likviditeettiriskiä
hallinnoidaan
myös
seuraamalla
ja
ennustamalla
markkinatekijöiden
sekä
markkinakehityksen
muutoksia.
Likviditeetin
hallintaan
sisältyy
likviditeettireservinhallinta,
jolla
varmistetaan,
että
yhtiön
likviditeettipuskurissa
on
riittävästi
likvidejä
arvopapereita
käytettävissä.
Yhtiön
likviditeettipuskurin
tarkoituksena
on
poikkeustilanteissa
kattaa
yhtiön
erääntyvät
maksuvelvoitteet
vähintään
yhden
kuukauden
ajan.
Lisäksi
likviditeettireservin
suunnittelulla
varaudutaan
odottamattomiin
tapahtumiin
kuten
huonontuviin
suhdanteisiin
markkinoilla.
Yhtiön
likviditeettipuskuri
koostuu
erittäin
likvideistä
keskuspankkikelpoisista
arvopapereista
ja
käteisvaroista
LCR
regulaation
mukaisesti.
Likviditeettipuskurin
koko
oli
1
404,8
(793,1)
milj.
euroa
vuoden
2025
lopussa.
Vuoden
2025
aikana
yhtiön
likviditeettiasema
vahvistui
merkittävästi,
joka
näkyi
pääasiassa
käteisvarojen
määrän
kasvuna.
Likvidien
varojen
lisääntyminen
vaikutti
positiivisesti
yhtiön
likviditeettiriskimittareihin
.
Vuoden
2025
aikana
yhtiö
toteutti
onnistuneesti
yhden
vakuudettoman
senior
joukkovelkakirjalainan
emission
(200
milj.
euroa).
Vuoden
2026
aikana
yhtiöllä
erääntyy
yhteensä
100
milj.
euroa
vakuudettomia
senior
joukkovelkakirjalainoja
sekä
joulukuussa
600
milj.
euron
katettu
joukkovelkakirjalaina.
Yhtiön
tärkeimmät
likviditeettiriskin
arviointiin
käytettävät
mittarit
ovat
maksuvalmiusvaatimus
(LCR),
pysyvän
varainhankinnan
vaatimus
(NSFR)
sekä
uutena
mittarina
90-päivän
stressattu
selviytymishorisontti.
Selviytymishorisontti
perustuu
Finanssivalvonnan
yhtiölle
asettamaan
maksuvalmiuden
lisävaatimukseen
ylläpitää
vähintään
kolmen
kuukauden
minimiselviytymishorisonttia
soveltaen
Euroopan
keskuspankin
stressitestimetodologian
mukaisia
riskipainoja.
Konsernin
maksuvalmiusvaatimus
(LCR)
vahvistui
toimintakauden
aikana
ollen
vuoden
2025
lopussa
391,1
%
(231,7
%).
NSFR
oli
vuoden
2025
lopussa
129,6
%
(118,1
%).
Yhtiö
täytti
Finanssivalvonnan
asettaman
likviditeetin
lisävaateen
ja
selviytymishorisontti
oli
yli
90
päivää
vuoden
2025
lopussa.
LCR
&
NSFR
kehitys
kvartaaleittain
31.12.2025
30.9.2025
30.6.2025
31.3.2025
31.12.2024
LCR,
%
391
%
839
%
287
%
255
%
232
%
NSFR,
%
130
%
131
%
130
%
126
%
118
%
LCR-
ja
NSFR-tunnusluvut
ovat
tilintarkastamattomia.
Yhtiö
tarkensi
LCR-
ja
NSFR-laskentaa
vuoden
2025
aikana
ja
oikaisi
takautuvasti
31.12.2024,
31.3.2025
ja
30.6.2025
tunnusluvut.
Yhtiö
siirtyi
31.12.2025
alkaen
uuteen
LCR
ja
NSFR-raportointijärjestelmään.
Uudella
raportointijärjestelmällä
ei
ole
oikaistu
takautuvasti
vertailukausien
lukuja
ja
ne
eivät
ole
siten
vertailukelpoisia
31.12.2025
tunnuslukujen
kanssa.
LCR-tunnuslukua
vertailukaudella
30.9.2025
kasvatti
merkittävästi
yhtiön
syyskuussa
2025
liikkeeseen
laskeman
joukkovelkakirjalainan
laskentatekninen
käsittely.
Tämän
vaikutuksen
poistuminen
näkyy
31.12.2025
tunnusluvun
palautumisena
maltillisemmalle
tasolle.
151
Rahoitusvelat
31.12.2025
(1
000
euroa)
Kirjanpitoarvo
Bruttomääräiset
nimelliset
ulosvirtaukset*
alle
3
kk
3
-
12
kk
1
-
5
vuotta
yli
5
vuotta
Velat
luottolaitoksille
ja
keskuspankeille
124
899
77
176
26
054
14
323
36
798
-
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
854
224
3
833
590
3
414
736
405
376
13
479
-
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
680
549
2
872
863
84
714
688
416
2
099
732
-
Velat,
joilla
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
60
000
65
707
600
1
300
63
807
-
Johdannaiset,
suojauslaskennassa
3
954
-
-
-
-
-
Yhteensä
6
723
626
6
849
335
3
526
104
1
109
415
2
213
817
-
*
Rahoitusinstrumenttien
sopimusehtojen
mukaiset
kassavirrat
ilman
netotusta
ja
diskonttausta
Rahoitusvelat*
31.12.2024
(1
000
euroa)
alle
3
kk
3
-
12
kk
1
-
5
vuotta
yli
5
vuotta
Yhteensä
Velat
luottolaitoksille
ja
keskuspankeille
163
523
12
220
49
936
10
909
236
589
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
647
960
332
774
19
969
-
4
000
703
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
4
997
209
830
2
450
738
-
2
665
565
Velat,
joilla
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
-
-
60
000
-
60
000
Johdannaiset,
suojauslaskennassa
-
118
3
003
7
844
10
965
Yhteensä
3
816
480
554
941
2
583
647
18
753
6
973
821
*
Bruttomääräisiä
nimellisiä
rahavirtoja
ja
niiden
maturiteettijakaumaa
ei
ole
esitetty
vertailukaudelta.
152
5.
Korkoriski
Rahoitustaseen
korkoriski
muodostaa
enemmistön
yhtiön
korkoriskistä.
Riskitaksonomian
päivityksen
yhteydessä
kolmannella
neljänneksellä
2025,
nostettiin
korkoriski
omaksi
ylätason
riskikseen
selkeyttämään
riskiraportointia.
Korkoriskiä
muodostuu
eroista
varojen
ja
velkojen
korkotasoissa
sekä
maturiteeteissa.
Yhtiön
liiketoimintamallin
mukaisesti
valtaosa
antolainauksesta
on
sidoksissa
vaihtuviin
markkinakorkoihin,
ottolainauksen
ollessa
pääosin
kiinteäkorkoista.
Yhtiön
taseen
rakenteen
vuoksi
korkokate
pienenee
markkinakorkojen
laskiessa
ja
kasvaa
markkinakorkojen
noustessa.
Lisäksi
markkinakorot
vaikuttavat
sijoitussalkun
arvopapereiden
markkinahintoihin.
Korkoriskin
määrää
raportoidaan
säännöllisesti
hallitukselle,
joka
on
asettanut
korkoriskille
enimmäismäärän.
Taseen
rakenteesta
muodostuvaa
korkoriskiä
suojataan
pääasiassa
koronvaihtosopimuksilla,
jotka
parantavat
korkokatetta
markkinakorkojen
laskiessa.
Yhtiö
voi
hankkia
korkosuojia
sen
talletusvarainhankinnan
ja
joukkovelkakirjalainojen
korkoriskin
hallintaan.
Lisäksi
yhtiö
suojaa
koronvaihtosopimuksilla
sijoitussalkun
markkinakorkojen
muutoksista
syntyvää
arvonvaihtelua.
Yhtiön
suunnitelmallinen
korkoriskin
hallinta
tasapainottaa
saatavien
ja
velkojen
korkoperusteita
ja
pienentää
korkokatteen
vaihteluita
markkinakorkojen
muuttuessa.
Vuoden
2025
aikana
Euroopan
keskuspankki
laski
talletuskorkoaan
yhteensä
1,0
prosenttiyksikköä,
joka
näkyi
vuoden
aikana
myös
laskeneina
euribor-korkoina
markkinoilla.
Yhtiön
korkoriskiasema
ja
korkoherkkyydet
olivat
vuoden
2025
lopussa
suunnitellulla
tasolla
arvioiden
-1
%-yksikön
muutoksessa
-6,8
(-2,6)
milj.
euroa
vaikutusta
korkokatteeseen
1-12kk
ajanjaksolla
tarkasteltuna.
Korkoherkkyysanalyysi
1
%
muutos
korkokäyrään
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
-1%
muutos
+1%
muutos
-1%
muutos
+1%
muutos
Muutos
1-12kk
-6
777
3
321
-2
632
1
167
Muutos
13-24kk
-20
821
17
481
-23
482
20
814
6.
Markkinariski
Yhtiön
pääasiallinen
markkinariski
muodostuu
likviditeettipuskuriin
kuuluvan
sijoitussalkun
velkakirjojen
markkinahintojen
vaihtelun
aiheuttamasta
spread-riskistä.
Spread
-riski
liittyy
instrumenttien
liikkeeseenlaskijoiden
luottoluokituksiin
ja
markkinoiden
yleiseen
asenteeseen
luottoriskisidonnaisia
instrumentteja
kohtaan.
Spread-
riskiä
hallitaan
muun
muassa
hajauttamalla
sijoitussalkun
sisältöä
riittävässä
määrin.
Sijoitusten
hajauttamisella
vähennetään
yksittäisistä
sijoituksista
aiheutuvaa
keskittyneisyysriskiä.
Yhtiön
spread-riski
lasketaan
säännöllisesti
sisäisellä
laskentamallilla
ja
spread-riskin
määrä
raportoidaan
säännöllisesti
hallitukselle.
Laskentamalli
perustuu
Value
at
Risk
(VaR)
-
malliin,
jossa
lasketaan
95
prosentin
luottamustasolla
maksimitappio
12
kuukauden
horisontilla.
Lisäksi
mallissa
hyödynnettäviä
jakaumia
seurataan
säännöllisesti,
jotta
vältytään
häntäriskiltä.
VaR
-riskille
on
asetettu
erilliset
seurantalimiitit
sekä
enimmäismäärä.
Yhtiön
sijoitusstrategian
mukaisesti
likviditeettipuskuria
suojataan
korkojohdannaisilla
tasoittamaan
arvopaperien
hinnanvaihtelua.
Yhtiö
seuraa
säännöllisesti
sijoitustarkoitukseen
hankittujen
arvopapereiden
markkina-arvoja
ja
niiden
transaktioihin
liittyviä
kassavirtoja.
Yhtiön
likviditeettipuskurin
sijoitukset
ovat
pääasiassa
hyvän
luottoluokituksen
omaavissa
EU-maiden
valtionlainoissa
sekä
katetuissa
joukkovelkakirjalainoissa.
Yhtiö
noudattaa
hallituksen
asettamia
vastapuoliriskejä,
jotka
raportoidaan
yhdessä
sijoitussalkun
koostumuksen
kanssa
hallitukselle
säännöllisesti.
Sijoitussalkun
markkina-arvo
31.12.2025
oli
521,9
(537,9)
milj.
euroa)
sisältäen
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
osakkeet.
Oma
Säästöpankki
Oyj
ei
käy
osakekauppaa
kaupankäyntitarkoituksessa
ja
osakkeiden
hintariskillä
ei
ole
olennaista
vaikutusta
konsernin
taloudelliseen
asemaan.
Sijoitusomaisuuden
jakauma
lajeittain
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Käypä
arvo
Osuus
%
Käypä
arvo
Osuus
%
Osakkeet
ja
osuudet
7
614
1,5
%
14
460
2,8
%
Saamistodistukset
494
468
98,3
%
500
617
97,0
%
Sijoituskiinteistöt
1
181
0,2
%
920
0,2
%
Sijoitusomaisuus
yhteensä
503
262
100
%
515
997
100
%
153
7.
Operatiivinen
riski
Operatiivisella
riskillä
tarkoitetaan
seurausta
tai
tappionvaaraa
tapahtumasta,
joka
aiheutuu
riittämättömistä
tai
toimimattomista
sisäisistä
prosesseista,
järjestelmistä,
ihmisistä
tai
ulkoisista
tekijöistä.
Myös
oikeudelliset
riskit,
compliance-riski,
tietoturvariskit,
rahanpesuun
ja
terrorismin
rahoittamiseen
sekä
pakotteisiin
liittyvät
riskit
sisältyvät
operatiiviseen
riskiin.
Operatiivista
riskiä
aiheuttavat
myös
ulkoistetut
toiminnot.
Realisoituneet
operatiiviset
riskit
voivat
johtaa
taloudellisiin
tappioihin
tai
yhtiön
maineen
menetykseen.
Operatiivinen
riski
muodostaa
Oma
Säästöpankki
Oyj:lle
merkittävän
riskialueen.
Operatiiviselle
riskille
on
tyypillistä,
että
riskistä
mahdollisesti
aiheutuvia
tappioita
ei
ole
aina
helposti
mitattavissa.
Syitä
tähän
voivat
olla
muun
muassa
riskin
toteutuminen
viiveellä
tai
että
riskit
eivät
toteutuessaan
konkretisoidu
taloudellisesti
mitattavina
menetyksinä.
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
merkittävin
operatiivisen
riskin
lähde
on
kyberriskit.
Toimintaympäristö
on
muuttunut
Venäjän
hyökkäyssodan
myötä,
ja
kyberhyökkäyksen
todennäköisyys
on
kasvanut.
IT-riskiltä
suojaudutaan
monin
eri
menetelmin,
ja
suojautuminen
kyberhyökkäyksiltä
koskee
tietoteknisen
ympäristön
lisäksi
myös
koko
henkilökuntaa.
Sen
lisäksi
henkilökuntaa
koulutetaan
jatkuvasti,
ja
toiminnan
jatkuvuuden
varmistamiseksi
kyberturvallisuutta
pyritään
parantamaan
testaamisen
ja
suojauksien
jatkuvan
parantamisen
kautta.
Ulkoistusriskien
arviointi,
järjestelmätestaus
ja
suojauksien
parantaminen
ovat
keskeinen
osa
pankin
IT-
riskienhallintaa.
Itämeren
alue
pysyi
hybridivaikuttamisen
kohteena
viime
vuonna.
Suomen
rahoitusalaan
kohdistui
palvelunestohyökkäyksiä,
mutta
ne
näyttäytyivät
asiakkaille
vain
lyhytaikaisina
häiriöinä.
On
syytä
olettaa,
että
eri
muodoissa
toteutettava
hybridivaikuttaminen
tulee
jatkumaan
tulevaisuudessakin
ja
vaikuttamisen
tarkoituksena
on
horjuttaa
yhteiskuntaa
ja
sen
toiminnallisuutta.
Yhtiö
on
varautunut
hybridivaikuttamiseen
mm.
toteuttamalla
harjoituksia
palveluntarjoajien
kanssa,
luomalla
uhkaskenaarioita
ja
palautumissuunnitelmia
sekä
aktiivisella
yhteistyöllä
viranomaisten
kanssa
.
Yhtiötä
kohtaan
ei
ole
kohdistunut
vuoden
2025
aikana
merkittäviä
kyberhyökkäyksiä.
Oma
Säästöpankki
Oyj
laskee
Pilari
I
mukaisen
operatiivisen
riskin
vakavaraisuuden
vaatimuksen
uudella
standardi
menetelmällä.
Tämän
määrä
31.12.2025
oli
360,9
milj.
euroa,
josta
omien
varojen
vaatimus
oli
28,9
milj.
euroa.
Operatiivinen
riski
(1
000
euroa)
2025
Liiketoimintaindikaattori
240
572
Operatiivisen
riskin
omien
varojen
vaatimus
28
869
Operatiivisen
riskin
riskipainotettu
määrä
360
859
Yhtiön
hallitus
vahvistaa
vuosittain
operatiivisten
riskien
hallinnan
strategian.
Operatiivisen
riskin
hallinnassa
yhtiön
tavoitteena
on
hallita
maineriskiä
sekä
varmistaa
liiketoiminnan
jatkuvuus
ja
sääntelyn
noudattaminen
lyhyellä
ja
pitkällä
aikavälillä.
Operatiivisen
riskin
hallinnalla
varmistetaan,
että
yhtiön
arvot
sekä
strategia
toteutuvat
kauttaaltaan
liiketoiminnassa.
Operatiivisen
riskin
hallinta
kattaa
kaikki
materiaaliset
riskit,
jotka
liittyvät
liiketoimintaan.
Operatiivisen
riskin
hallintaa
sovelletaan
kaikissa
yhtiön
liiketoimintayksiköissä
tunnistamalla
ja
arvioimalla
yksiköihin
liittyvät
operatiiviset
riskit
sekä
seuraamalla
niitä
jatkuvasti.
Liiketoimintayksiköt
arvioivat
myös
riskien
todennäköisyyttä
ja
niiden
vaikutuksia
riskien
toteutuessa.
Koko
yhtiön
kattavan
prosessin
myötä
johto
pystyy
arvioimaan
operatiivisen
riskin
mahdollisen
tappion
suuruuden
riskin
toteutuessa.
Riski
kartoitusprosessi
päivitetään
vähintään
vuosittain
ja
aina,
kun
liiketoiminnan
operatiivinen
ympäristö
muuttuu.
Operatiivisen
riskin
hallinta
painottuu
riskien
ja
kontrollien
arviointiin
sekä
jatkuvuuden
ja
muutoshallinnan
prosesseihin.
Riskienhallintaa
on
yhtiössä
parannettu
ja
sisäisen
valvonnan
toimintaan
on
investoitu
rekrytoimalla
asiantuntijoita
kaikille
puolustuslinjoille.
Resursointia
on
myös
kohdennettu
sisäisten
prosessien
kehittämiseen
.
Osana
operatiivisen
riskin
hallintaa
yhtiö
pyrkii
vähentämään
operatiivisen
riskin
todennäköisyyttä
sisäisillä
toimintaohjeilla
sekä
kouluttamalla
henkilökuntaa.
Prosesseihin
määritellyt
kontrollipisteet
ovat
myös
keskeisessä
osassa
operatiivisen
riskin
torjumisessa.
154
Yhtiö
vähentää
operatiivisen
riskin
vaikutusta
myös
ylläpitämällä
vakuutuksia
kiinteistöille
ja
omistamalleen
kiinteälle
omaisuudelle.
Jokainen
työntekijä
vastaa
operatiivisen
riskin
hallinnasta
omassa
työtehtävässään.
Toteutuneet
operatiiviset
riskit
raportoidaan
liiketoimintayksikön
johdolle.
Uudet
tuotteet,
palvelut
ja
ulkoistettujen
palvelujen
toimittajat
hyväksytään
erikseen
yhtiön
erillisellä
hyväksymisprosessilla
ennen
käyttöönottoa.
Hyväksymisprosessin
avulla
varmistetaan,
että
uusiin
tuotteisiin
ja
palveluihin
liittyvät
riskit
ovat
asianmukaisesti
tunnistettu
ja
arvioitu.
Samaa
hyväksymisprosessia
sovelletaan
myös,
kun
nykyisiä
tuotteita
kehitetään.
Operatiivisten
riskien
seurantaa,
valvontaa
ja
raportointia
hoidetaan
yhtiön
riskienvalvonnassa.
Yhtiön
johto
saa
vähintään
vuosittain
liiketoimintayksiköiden
riskiarviot
ja
raportin
toteutuneista
riskeistä,
minkä
pohjalta
kootaan
erillinen
riskiraportti,
joka
raportoidaan
eteenpäin
hallitukselle.
Luodun
prosessin
avulla
hallitus
saa
muodostettua
kokonaiskuvan
liiketoimintaan
kohdistuvista
operatiivisista
riskeistä
ja
niiden
mahdollisista
vaikutuksista
yhtiöön.
Riskikartoitusprosessin
avulla
hallitus
pystyy
päättämään
riskienhallinnan
toimenpiteistä
ja
painopisteistä
koskien
operatiivista
riskiä.
Valvojan
suorittamat
tarkastukset
Vuoden
2025
aikana
Finanssivalvonta
ei
ole
suorittanut
yhtiöön
kohdistuvia
tarkastuksia.
Vuoden
2024
aikana
Finanssivalvonta
suoritti
seuraavat
tarkastukset:
•
Likviditeettiriskin
hallinta
ja
raportointi
–
tarkasteluajankohta
30.6.2024
•
Rahanpesun
ja
terrorismin
rahoittamisen
estäminen
–
tarkasteluajankohta
ajalta
ennen
21.12.2023
•
Valvojan
arvio
–
tarkasteluajankohta
30.6.2024
Vuoden
2025
aikana
yhtiö
on
edistänyt
tarkastushavainnoista
nousseiden
kehityskohteiden
korjaamista
valvojalle
toimitettujen
toimenpidesuunnitelmien
mukaisesti.
Käynnissä
olevat
viranomaistutkinnat
Yhtiö
tiedotti
toukokuussa
2024,
että
Finanssivalvonta
on
tehnyt
poliisille
esitutkintapyynnön
yhtiöön
liittyvistä
arvopaperimarkkinarikoksista.
Yhtiö
tiedotti
joulukuussa
2025,
että
tutkinta
ja
syyteharkinta
ovat
päättyneet.
Oma
Säästöpankki
Oyj:hin
ei
ole
kohdistettu
rangaistusvaatimuksia
asiassa,
eikä
yhtiö
ole
asianosainen
asiassa.
Finanssivalvonta
käynnisti
helmikuussa
2026
hallintolain
mukaisen
kuulemismenettelyn
koskien
mahdollisten
hallinnollisten
seuraamusten
määräämistä
yhtiölle.
Kuulemismenettelystä
on
kerrottu
liitetiedolla
K35
Olennaiset
tapahtumat
kauden
jälkeen.
Yhtiö
tiedotti
kesäkuussa
2024,
että
se
jättää
tutkintapyynnön
poliisille
ohjeiden
vastaiseen
toimintaan
liittyen.
Tämä
tutkinta
etenee
viranomaisten
aikataulujen
mukaisesti
ja
yhtiö
tiedottaa
tutkinnan
etenemisestä
jatkuvan
tiedonantopolitiikkansa
mukaisesti.
Tilinpäätöshetkellä
yhtiöllä
ei
ole
lisätietoja
asiaan
liittyen.
Yhtiö
jätti
loppuvuodesta
2024
poliisille
tutkintapyynnön
liittyen
epäilyyn
pankkisalaisuussääntelyn
rikkomisesta
julkisessa
keskustelussa.
Tilinpäätöshetkellä
yhtiöllä
ei
ole
tähän
liittyen
lisätietoja.
8.
Ilmasto
-
ja
ympäristöriski
Vuonna
2025
yhtiössä
toteutettiin
ESG
riskien
olennaisuusanalyysi,
joka
käsiteltiin
riskivaliokunnassa
ja
joka
korvasi
aiemman
ilmasto
ja
ympäristöriskien
olennaisuusarvion.
Arviointi
tehtiin
ajantasaisen
EBA
ja
EKP
sääntelyn
mukaisesti
ja
se
kattoi
yhtiön
keskeiset
liiketoimintasegmentit,
vakuus
ja
sijoitusportfolion
sekä
toimintaympäristön
ESG
ilmiöt.
Tarkastelu
sisälsi
sekä
laadullisen
että
määrällisen
arvioinnin
eri
aikaväleillä,
ja
lopputuloksena
tunnistettiin
olennaiseksi
kolme
merkittävintä
ESG-riskiä.
Lisäksi
ESG-riskejä
kartoitettiin
kaksoisolennaisuusanalyysillä
kestävyysraportointisääntelyn
mukaisesti.
155
K3
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
luokittelu
Varat
(1
000
euroa)
Jaksotettu
hankintameno
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
Käypään
arvoon
tulos-
vaikutteisesti
kirjattavat
Johdannaiset,
suojaus-
laskennassa
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
31.12.2025
Rahavarat
941
103
-
-
-
941
103
941
103
Saamiset
luottolaitoksilta
103
315
-
-
-
103
315
103
315
Saamiset
asiakkailta
5
707
576
-
-
-
5
707
576
5
707
576
Johdannaiset,
suojauslaskennassa
-
-
-
55
180
55
180
55
180
Vieraan
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
493
352
1
116
-
494
468
494
468
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
7
614
-
7
614
7
614
Rahoitusvarat
yhteensä
6
751
994
493
352
8
729
55
180
7
309
256
7
309
256
Sijoitukset
osakkuus-
ja
yhteisyrityksiin
-
-
-
-
15
068
15
068
Sijoituskiinteistöt
-
-
-
-
1
181
1
381
Muut
varat
-
-
-
-
148
499
148
499
Varat
yhteensä
6
751
994
493
352
8
729
55
180
7
474
004
7
474
205
Velat
(1
000
euroa)
Muut
velat
Johdannaiset,
suojaus-
laskennassa
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
31.12.2025
Velat
luottolaitoksille
124
899
-
124
899
124
899
Velat
asiakkaille
3
854
224
-
3
854
224
3
854
224
Johdannaiset,
suojauslaskennassa
-
3
954
3
954
3
954
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
680
549
-
2
680
549
2
680
549
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
60
000
-
60
000
60
000
Rahoitusvelat
yhteensä
6
719
673
3
954
6
723
626
6
723
626
Muut
kuin
rahoitusvelat
-
-
131
549
131
549
Velat
yhteensä
6
719
673
3
954
6
855
175
6
855
175
Varat
(1
000
euroa)
Jaksotettu
hankintameno
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
Käypään
arvoon
tulos-
vaikutteisesti
kirjattavat
Johdannaiset,
suojaus-
laskennassa
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
31.12.2024
Rahavarat
395
608
-
-
-
395
608
395
608
Saamiset
luottolaitoksilta
283
580
-
-
-
283
580
283
580
Saamiset
asiakkailta
6
285
788
-
-
-
6
285
788
6
285
788
Johdannaiset,
suojauslaskennassa
-
-
-
78
881
78
881
78
881
Vieraan
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
499
438
1
179
-
500
617
500
617
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
-
-
14
460
-
14
460
14
460
Rahoitusvarat
yhteensä
6
964
976
499
438
15
639
78
881
7
558
934
7
558
934
Sijoitukset
osakkuus-
ja
yhteisyrityksiin
19
460
19
460
Sijoituskiinteistöt
920
920
Muut
varat
129
776
129
776
Varat
yhteensä
6
964
976
499
438
15
639
78
881
7
709
090
7
709
090
Velat
(1
000
euroa)
Muut
velat
Johdannaiset,
suojaus-
laskennassa
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
31.12.2024
Velat
luottolaitoksille
236
589
-
236
589
236
589
Velat
asiakkaille
4
000
703
-
4
000
703
4
000
703
Johdannaiset,
suojauslaskennassa
-
10
965
10
965
10
965
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
665
565
-
2
665
565
2
665
565
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
60
000
-
60
000
60
000
Rahoitusvelat
yhteensä
6
962
856
10
965
6
973
821
6
973
821
Muut
kuin
rahoitusvelat
159
125
159
125
Velat
yhteensä
6
962
856
10
965
7
132
947
7
132
947
156
K4
Rahavarat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Kassa
6
501
7
389
Suomen
Pankin
shekkitili
934
602
388
219
Rahavarat
yhteensä
941
103
395
608
K5
Lainat
ja
saamiset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Lainat
ja
saamiset
luottolaitoksilta
Vaadittaessa
maksettavat
102
815
283
080
Muut
500
500
Lainat
ja
saamiset
luottolaitoksilta
yhteensä
103
315
283
580
Lainat
ja
saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
Lainat
5
584
234
6
150
205
Käytetyt
tililuotot
64
356
76
312
Valtion
varoista
välitetyt
lainat
7
12
Luottokortit
58
152
58
469
Pankkitakaussaamiset
828
791
Lainat
ja
saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
yhteensä
5
707
576
6
285
788
Lainat
ja
saamiset
yhteensä
5
810
891
6
569
368
Odotettavissa
olevien
luottotappioiden
virtalaskelmat
esitetään
liitetiedossa
K24
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot.
157
K6
Johdannaiset
ja
suojauslaskenta
Varat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
31.12.2024
Käyvän
arvon
suojaus
Korkojohdannaiset
55
180
78
881
78
881
Muut
suojaavat
johdannaiset
Johdannaisvarat
yhteensä
55
180
78
881
78
881
Velat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
31.12.2024
Käyvän
arvon
suojaus
Korkojohdannaiset
3
954
10
965
10
965
Osake
-
ja
osakeindeksijohdannaiset
-
-
-
Johdannaisvelat
yhteensä
3
954
10
965
10
965
Käyvän
arvon
suojauslaskennan
suojauskohteet
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Suojattavan
kohteen
kirjanpitoarvo
josta
suojattavan
kohteen
käyvän
arvon
muutosta
Suojattavan
kohteen
kirjanpitoarvo
josta
suojattavan
kohteen
käyvän
arvon
muutosta
Käyvän
arvon
portfoliosuojaus
Lainat
ja
saamiset
luottolaitoksilta
187
836
2
836
228
899
10
899
Varat
yhteensä
187
836
2
836
228
899
10
899
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
2
182
568
32
568
2
210
793
60
793
Velat
yhteensä
2
182
568
32
568
2
210
793
60
793
Kohde-etuuksien
nimellisarvot
ja
johdannaisten
käyvät
arvot
(1
000
euroa)
Jäljellä
oleva
juoksuaika
Käyvät
arvot
31.12.2025
alle
1
v
1-5
v
yli
5v
Yhteensä
Varat
Velat
Käyvän
arvon
suojaus
200
000
1
540
000
595
000
2
335
000
55
180
3
954
Koronvaihtosopimukset
200
000
1
540
000
595
000
2
335
000
55
180
3
954
Muut
suojaavat
johdannaiset
-
-
-
-
-
-
Osake
-
ja
osakeindeksijohdannaiset
-
-
-
-
-
-
Johdannaiset
yhteensä
200
000
1
540
000
595
000
2
335
000
55
180
3
954
Kohde-etuuksien
nimellisarvot
ja
johdannaisten
käyvät
arvot
(1
000
euroa)
Jäljellä
oleva
juoksuaika
Käyvät
arvot
31.12.2024
alle
1
v
1-5
v
yli
5v
Yhteensä
Varat
Velat
Käyvän
arvon
suojaus
33
000
1
640
000
695
000
2
368
000
78
881
10
965
Koronvaihtosopimukset
33
000
1
640
000
695
000
2
368
000
78
881
10
965
Muut
suojaavat
johdannaiset
-
-
-
-
-
-
Osake
-
ja
osakeindeksijohdannaiset
-
-
-
-
-
-
Johdannaiset
yhteensä
33
000
1
640
000
695
000
2
368
000
78
881
10
965
158
Suojauslaskennan
voitot
ja
tappiot
sekä
suojauslaskennan
tehottomuus
(1
000
euroa)
Korkoriski
Käyvän
arvon
suojaus
31.12.2025
31.12.2024
Johdannaisvarat
käyvän
arvon
muutos
*
-26
837
14
960
Johdannaisvelat
käyvän
arvot
muutos*
7
210
-1
323
Johdannaissopimukset
käyvän
arvon
muutos
*
-19
627
13
637
Keskuspankkirahoitukseen
oikeuttavat
saamistodistukset
kirjanpitoarvon
oikaisun
muutos
-8
063
1
376
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
kirjanpitoarvon
oikaisun
muutos
28
225
-15
779
Suojauskohteen
kirjanpitoarvon
oikaisun
muutos
20
161
-14
403
Tuloslaskelman
suojauslaskennan
nettotulokseen
kirjattu
suojauksen
tehottomuus
534
-766
Laajan
tuloslaskelman
kautta
Tuloslaskelman
suojauslaskennan
nettotulokseen
kirjattu
suojauksen
tehottomuus
-
-
*
Johdannaissopimusten
osalta
tässä
esitetään
korottoman
perusarvon
muutos
159
K7
Sijoitusomaisuus
Sijoitusomaisuus
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
Saamistodistukset
1
116
1
179
Osakkeet
ja
osuudet
7
614
14
460
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
yhteensä
8
729
15
639
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
Saamistodistukset
493
352
499
438
Osakkeet
ja
osuudet
-
-
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
yhteensä
493
352
499
438
Sijoituskiinteistöt
1
181
920
Sijoitusomaisuus
yhteensä
503
262
515
997
Odotettavissa
olevien
luottotappioiden
virtalaskelmat
esitetään
liitetiedossa
K24
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot.
Sijoituskiinteistöjen
muutokset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Hankintameno
1.1.
3
785
4
058
+
Lisäykset
11
-
-
Vähennykset
-
-409
+/-
Siirrot
323
136
Hankintameno
kauden
lopussa
4
118
3
785
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
1.1.
-2
865
-2
892
+
Vähennysten
ja
siirtojen
kertyneet
poistot
-25
-
-
Poistot
-48
-39
+/-
Arvonalentumiset
ja
niiden
palautukset
-
66
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
kauden
lopussa
-2
938
-2
865
Kirjanpitoarvo
1.1.
920
1
167
Kirjanpitoarvo
kauden
lopussa
1
181
920
Tilinpäätös
2025
160
31.12.2025
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
ja
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
(1
000
euroa)
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
Käypään
arvoon
tulos-
vaikutteisesti
arvostettavat
Jaksotettuun
hankinta-
menoon
arvostettavat
Yhteensä
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
Käypään
arvoon
tulos-
vaikutteisesti
arvostettavat
Jaksotettuun
hankinta-
menoon
arvostettavat
Yhteensä
Kaikki
yhteensä
Noteeratut
Julkisyhteisöiltä
-
-
-
-
162
922
-
-
162
922
162
922
Muilta
-
-
-
-
330
195
-
-
330
195
330
195
Muut
Muilta
-
7
614
-
7
614
235
1
116
-
1
351
8
964
Yhteensä
-
7
614
-
7
614
493
352
1
116
-
494
468
502
081
31.12.2024
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
ja
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
(1
000
euroa)
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
Käypään
arvoon
tulos-
vaikutteisesti
arvostettavat
Jaksotettuun
hankinta-
menoon
arvostettavat
Yhteensä
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
Käypään
arvoon
tulos-
vaikutteisesti
arvostettavat
Jaksotettuun
hankinta-
menoon
arvostettavat
Yhteensä
Kaikki
yhteensä
Noteeratut
Julkisyhteisöiltä
-
-
-
-
174
611
-
-
174
611
174
611
Muilta
-
4
564
-
4
564
324
609
25
-
324
634
329
198
Muut
Muilta
-
9
895
-
9
895
218
1
154
-
1
373
11
268
Yhteensä
-
14
460
-
14
460
499
438
1
179
-
500
617
515
077
161
K8
Aineettomat
hyödykkeet
ja
liikearvo
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Muut
aineettomat
oikeudet
4
807
4
696
Tietojärjestelmät
4
807
4
696
Keskeneräiset
aineettomat
hyödykkeet
19
462
7
019
Liikearvo
20
090
20
090
Aineettomat
hyödykkeet
yhteensä
44
359
31
806
Aineettomien
hyödykkeiden
muutokset
2025
Keskeneräiset
aineettomat
hyödykkeet
Muut
aineettomat
oikeudet
Liikearvo
Hankintameno
1.1.
7
019
21
230
20
090
+
Lisäykset
12
442
-
-
-
Vähennykset
-
-
-
+/-
Siirrot
-
2
105
-
Hankintameno
31.12.
19
462
23
335
20
090
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
1.1.
-
-16
534
-
+/-
Vähennysten
ja
siirtojen
kertyneet
poistot
-
-
-
-
Poistot
-
-1
995
-
-
Arvonalentumiset
-
-
-
+/-
Muut
muutokset
-
-
-
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
31.12.
-
-18
529
-
Kirjanpitoarvo
1.1.
7
019
4
696
20
090
Kirjanpitoarvo
31.12.
19
462
4
807
20
090
Aineettomien
hyödykkeiden
muutokset
2024
Keskeneräiset
aineettomat
hyödykkeet
Muut
aineettomat
oikeudet
Liikearvo
Hankintameno
1.1.
3
343
19
101
4
837
+
Lisäykset
3
676
-
15
753
-
Vähennykset
-
-
-500
+/-
Siirrot
-
2
130
-
Hankintameno
31.12.
7
019
21
230
20
090
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
1.1.
-
-13
643
-
+/-
Vähennysten
ja
siirtojen
kertyneet
poistot
-
-
-
-
Poistot
-
-2
891
-
-
Arvonalentumiset
-
-
-
+/-
Muut
muutokset
-
-
-
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
31.12.
-
-16
534
-
Kirjanpitoarvo
1.1.
3
343
5
458
4
837
Kirjanpitoarvo
31.12.
7
019
4
696
20
090
Konsernin
liikearvon
arvonalentumistestaus
Konsernin
liikearvosta
suurin
osa
liittyy
Handelsbankenin
pk-yritysliiketoimintakaupan
ja
Liedon
Säästöpankin
liiketoimintakaupan
yhteydessä
kirjattuun
liikearvoon.
Arvonalentumistestaus
perustuu
yhtiön
johdon
arvioon
pohjautuviin
ennustettujen
rahavirtoj
en
nykyarvoon.
Ennustettuja
rahavirtoja
huomioidaan
sisäisen
pääoman
riittävyyden
arviointimenettelyn
mukaisesti
kuluvalle
ja
kolmelle
seuraavalle
vuodelle.
Ennustejakson
jälkeisen
terminaaliarvon
laskennassa
käytetty
kasvuoletus
on
2
%
Euroopan
keskuspankin
inflaatiotavoitteen
mukaisesti.
Diskonttokorkona
(WACC)
on
käytetty
5,6
%.
Arvioitaessa
kerrytettävissä
olevaa
rahamäärää
minkään
käytetyn
keskeisen
muuttujan
jokseenkin
mahdollinen
muutos
kohtuullisesti
arvioituna
ei
johtaisi
tilanteeseen,
jossa
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
alittaisi
testauksen
kohteena
olevan
kirjanpitoarvon.
162
K9
Aineelliset
hyödykkeet
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Omassa
käytössä
olevat
kiinteistöt
22
187
21
823
Maa-
ja
vesialueet
1
570
1
570
Rakennukset
20
617
20
252
Rakennukset
ja
rakennelmat,
käyttöoikeusomaisuus
15
555
14
477
Koneet
ja
kalusto
1
561
1
068
Koneet
ja
kalusto,
käyttöoikeusomaisuus
91
323
Muut
aineelliset
hyödykkeet
290
290
Aineelliset
hyödykkeet
yhteensä
39
683
37
980
Aineellisten
hyödykkeiden
muutokset
2025
Maa-
ja
vesialueet
Rakennukset
Rakennukset
Käyttöoikeus-
omaisuus
Koneet
ja
kalusto
Koneet
ja
kalusto
käyttöoikeus-
omaisuus
Muut
aineelliset
hyödykkeet
Keskeneräiset
hankinnat
Hankintameno
1.1.
1
583
35
590
27
297
13
221
1
372
290
-
+
Lisäykset
-
12
5
988
339
89
-
-
-
Vähennykset
-
-
-1
285
-140
-662
-
-
+/-
Siirrot
-
2
017
-
657
-
-
-
Hankintameno
31.12.
1
583
37
618
32
000
14
078
799
290
-
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
1.1.
-13
-15
337
-12
821
-12
154
-1
049
-
-
+/-
Vähennysten
ja
siirtojen
kertyneet
poistot
-
25
608
140
493
-
-
-
Poistot
-
-1
689
-4
233
-503
-153
-
-
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
31.12.
-13
-17
001
-16
446
-12
517
-708
-
-
Kirjanpitoarvo
1.1.
1
570
20
252
14
477
1
068
323
290
-
Kirjanpitoarvo
31.12.
1
570
20
617
15
555
1
561
91
290
-
Aineellisten
hyödykkeiden
muutokset
2024
Maa-
ja
vesialueet
Rakennukset
Rakennukset
Käyttöoikeus-
omaisuus
Koneet
ja
kalusto
Koneet
ja
kalusto
käyttöoikeus-
omaisuus
Muut
aineelliset
hyödykkeet
Keskeneräiset
hankinnat
Hankintameno
1.1.
1
583
33
626
20
307
12
828
1
264
290
158
+
Lisäykset
-
11
7
418
186
145
-
1
417
-
Vähennykset
-
-
-429
-
-37
-
-
+/-
Muut
muutokset
-
1
952
-
208
-
-
-1
574
Hankintameno
31.12.
1
583
35
590
27
297
13
221
1
372
290
-
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
1.1.
-13
-13
942
-9
073
-11
562
-871
-
-
+/-
Vähennysten
ja
siirtojen
kertyneet
poistot
-
-
-
-
11
-
-
-
Poistot
-
-1
394
-3
748
-591
-188
-
-
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumistappiot
31.12.
-13
-15
337
-12
821
-12
154
-1
049
-
-
Kirjanpitoarvo
1.1.
1
570
19
684
11
234
1
265
393
290
158
Kirjanpitoarvo
31.12.
1
570
20
252
14
477
1
068
323
290
-
163
K10
Muut
varat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Maksujenvälityssaamiset
26
27
Eläkevarat
238
313
Siirtosaamiset
36
795
36
741
Korot
28
628
28
481
Muut
ennakkomaksut
3
215
3
418
Muut
siirtosaamiset
4
952
4
843
Muut
6
956
8
012
Muut
varat
yhteensä
44
016
45
094
Varojen
erä
Eläkevarat
muodostuu
etuuspohjaisista
eläkejärjestelyistä,
joita
kuvataan
tarkemmin
liitetiedossa
K28
Eläkevastuut.
164
K11
Verosaamiset
ja
-velat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Verosaamiset
Tuloverosaamiset
8
957
-
Laskennalliset
verosaamiset
11
484
14
895
Verosaamiset
yhteensä
20
441
14
895
Verovelat
Tuloverovelat
-
7
650
Laskennalliset
verovelat
29
169
35
715
Verovelat
yhteensä
29
169
43
365
Laskennalliset
verosaamiset
2025
(1
000
euroa)
1.1.
Kirjattu
tulos-
vaikutteisesti
Kirjattu
muihin
laajan
tuloksen
eriin
31.12.
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
sijoitukset
13
400
-
-3
636
9
764
Aineelliset
hyödykkeet
572
92
-
663
Muut
erät*
858
117
-
975
Vuokrasopimusvelat
3
028
186
-
3
214
Laskennalliset
verosaamiset
yhteensä
ennen
netotusta
17
858
394
-3
636
14
616
Laskennallisten
verosaamisten
ja
-velkojen
netotus
-2
963
-169
-
-3
132
Laskennalliset
verosaamiset
yhteensä
14
895
225
-3
636
11
484
*
Muut
erät
sisältää
S-Pankin
liiketoimintakaupan
liikearvon
laskennallisen
verovelan
oikaisun
0,6
milj.
euroa.
Laskennalliset
verovelat
2025
(1
000
euroa)
1.1.
Kirjattu
tulos-
vaikutteisesti
Kirjattu
muihin
laajan
tuloksen
eriin
31.12.
Verotukselliset
varaukset
34
757
-7
334
-
27
422
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
sijoitukset
133
-
-24
109
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
63
-6
-9
48
Muut
erät
763
826
-
1
589
Käyttöoikeusomaisuuserät
2
963
169
-
3
132
Laskennalliset
verovelat
yhteensä
ennen
netotusta
38
678
-6
345
-33
32
301
Laskennallisten
verosaamisten
ja
-velkojen
netotus
-2
963
-169
-
-3
132
Laskennalliset
verovelat
yhteensä
35
715
-6
514
-33
29
169
Laskennalliset
verosaamiset
2024
(1
000
euroa)
1.1.
Kirjattu
tulos-
vaikutteisesti
Kirjattu
muihin
laajan
tuloksen
eriin
31.12.
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
sijoitukset
15
557
-
-2
157
13
400
Aineelliset
hyödykkeet
480
92
-
572
Muut
erät
1
530
-671
-
858
Vuokrasopimusvelat
2
372
656
-
3
028
Laskennalliset
verosaamiset
yhteensä
ennen
netotusta
19
939
76
-2
157
17
858
Laskennallisten
verosaamisten
ja
-velkojen
netotus
-2
328
-635
-
-2
963
Laskennalliset
verosaamiset
yhteensä
17
610
-558
-2
157
14
895
Laskennalliset
verovelat
2024
(1
000
euroa)
1.1.
Kirjattu
tulos-
vaikutteisesti
Kirjattu
muihin
laajan
tuloksen
eriin
31.12.
Verotukselliset
varaukset
42
428
-7
671
-
34
757
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
sijoitukset
118
-
15
133
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
16
20
27
63
Muut
erät
338
425
-
763
Käyttöoikeusomaisuuserät
2
328
635
-
2
963
Laskennalliset
verovelat
yhteensä
ennen
netotusta
45
228
-6
592
42
38
678
Laskennallisten
verosaamisten
ja
-velkojen
netotus
-2
328
-635
-
-2
963
Laskennalliset
verovelat
yhteensä
42
899
-7
226
42
35
715
165
K12
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
ja
velat
luottolaitoksille
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
31.12.2024
Velat
luottolaitoksille
Velat
Keskuspankeille
-
90
000
90
000
Vaadittaessa
maksettavat
25
998
7
063
7
063
Muut
kuin
vaadittaessa
maksettavat
98
901
139
526
139
526
Velat
luottolaitoksille
yhteensä
124
899
236
589
236
589
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
Talletukset
3
821
649
3
939
898
3
939
898
Vaadittaessa
maksettavat
3
206
062
3
385
937
3
385
937
Muut
615
587
553
962
553
962
Muut
rahoitusvelat
7
12
12
Muut
kuin
vaadittaessa
maksettavat
7
12
12
Ottolainauksen
käyvän
arvon
muutos
32
568
60
793
60
793
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
yhteensä
3
854
224
4
000
703
4
000
703
Velat
luottolaitoksille,
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
yhteensä
3
979
124
4
237
292
4
237
292
Velat
Keskuspankeille
-erässä
on
kyse
vakuudellisesta
LTRO-luotosta.
166
K13
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Joukkovelkakirjalainat
2
665
599
2
650
679
Sijoitustodistukset
14
950
14
886
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
yhteensä
2
680
549
2
665
565
(1
000
euroa)
Nimellisarvo
Kirjanpitoarvo
Joukkovelkakirjalaina
31.12.2025
Korko
Liikkeeseenlasku-
vuosi
Eräpäivä
31.12.2025
31.12.2024
OmaSp
Oyj
25.11.2027,
covered
bond
650
000
0,01
%/kiinteä
2020-2023
25.11.2027
635
899
628
882
OmaSp
Oyj
19.5.2025
200
000
marginaali
0,2
%/vaihtuva
2021
19.5.2025
-
199
940
OmaSp
Oyj
18.12.2026,
covered
bond
600
000
1,5
%/kiinteä
2022
18.12.2026
595
844
591
665
OmaSp
Oyj
15.6.2028,
covered
bond
600
000
3,125
%/kiinteä
2023-2024
15.6.2028
596
616
595
344
OmaSp
Oyj
15.1.2029,
covered
bond
500
000
3,5
%/kiinteä
2023
15.1.2029
498
077
497
488
OmaSp
Oyj
27.2.2026
50
000
0
%
(nollakuponki)
2024
27.2.2026
49
645
47
469
OmaSp
Oyj
18.9.2026
50
000
4,28
%/kiinteä
2024
18.9.2026
49
963
49
926
OmaSp
Oyj
30.9.2027
40
000
marginaali
2
%/vaihtuva
2024
30.9.2027
39
977
39
964
OmaSp
Oyj
2.10.2029
200
000
marginaali
2,3
%/vaihtuva
2025
2.10.2029
199
578
-
2
665
599
2
650
679
Liikkeeseen
laskettujen
katettujen
joukkovelkakirjalainojen
annetut
vakuudet
esitetään
liitetiedossa
K26
Annetut
ja
saadut
vakuudet.
Sijoitustodistuksien
maturiteetit
Alle
3kk
3
-
6
kk
6-9
kk
9-12
kk
Kirjanpito-arvo
yhteensä
31.12.2025
14
950
-
-
-
14
950
31.12.2024
4
997
9
889
-
-
14
886
167
K14
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Debentuurit
60
000
60
000
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
yhteensä
60
000
60
000
Velkojen
yksilöintitiedot
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Korko
%
Eräpäivä
OmaSp
debentuurilaina
I/2022
20
000
20
000
3,00
%
15.1.2028
OmaSp
debentuurilaina
II/2022
20
000
20
000
3,25
%
14.7.2028
OmaSp
debentuurilaina
I/2023
20
000
20
000
3,25
%
23.10.2028
Yhteensä
60
000
60
000
Omiin
varoihin
luettu
määrä
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
OmaSp
debentuurilaina
I/2022
8
160
12
158
OmaSp
debentuurilaina
II/2022
10
142
14
140
OmaSp
debentuurilaina
I/2023
11
249
15
246
Yhteensä
29
551
41
544
Ennenaikaisen
takaisinmaksun
ehdot:
Yhtiö
pidättää
itselleen
kaikkien
lainojen
osalta
oikeuden
lunastaa
laina
joko
kokonaan
tai
osittain
takaisin
ennen
eräpäivää.
Ennenaikainen
takaisinmaksu
on
kuitenkin
mahdollista
ainoastaan
Finanssivalvonnan
luvalla,
lukuun
ottamatta
vähäisiä
lunastuksia,
jotka
yhtiö
edelleen
myy
lyhyen
ajan
sisällä
lunastuksesta.
Velkojen
etuoikeutta
ja
velkojen
mahdollista
osakkeisiin
vaihtamista
koskevat
määräykset:
Lainat
on
laskettu
liikkeeseen
velkakirjalain
(622/47)
34
§:n
mukaisena
debentuurilainana.
Lainoilla
on
liikkeeseenlaskijan
muita
velkasitoumuksia
huonompi
etuoikeus.
168
K15
Varaukset
ja
muut
velat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Varaukset
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
annetuista
luottositoumuksista
895
243
Varaukset
yhteensä
895
243
Muut
velat
Maksujenvälitysvelat
14
823
27
464
Siirtovelat
57
636
53
461
Korkovelat
41
427
42
645
Saadut
korkoennakot
273
277
Henkilöstökulujen
velat
8
467
7
283
Muut
siirtovelat
7
147
2
948
Saadut
ennakkomaksut
323
308
Muut
29
026
34
593
Velka,
maksuvelvollisuusvastuu
Säästöpankkien
yhteenliittymä
8
658
12
958
Vuokrasopimusvelka,
käyttöoikeusomaisuus
16
070
15
141
Muut
velat
4
299
6
493
Muut
velat
yhteensä
101
486
115
518
Varaukset
ja
muut
velat
yhteensä
102
381
115
760
Varausten
muutokset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Varaukset
1.1.
243
269
Lisäys
odotettavissa
olevat
luottotappiot
annetuista
luottositoumuksista
652
-27
Varaukset
31.12.
895
243
K16
Oma
pääoma
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Osakepääoma
24
000
24
000
Muut
rahastot
172
742
157
911
Käyvän
arvon
rahasto
-38
620
-53
068
Käypään
arvoon
arvostamisesta
-38
620
-53
068
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
210
780
210
398
Muut
rahastot
581
581
Kertyneet
voittovarat
422
087
394
232
Edellisten
tilikausien
voitto
(tappio)
382
608
334
685
Tilikauden
voitto
(tappio)
39
479
59
548
Oma
pääoma
yhteensä
618
829
576
143
Oma
Säästöpankki
Oyj
osakkeenomistajien
osuus
618
829
576
143
Oma
pääoma
yhteensä
618
829
576
143
Erittely
käyvän
arvon
rahastosta
31.12.2025
31.12.2024
Käyvän
arvon
rahasto
1.1.
-53
068
-61
756
Käyvän
arvon
muutos,
rahoitusinstrumentit
18
135
10
988
Odotettavissa
oleva
luottotappio
saamistodistuksista
-75
-128
Laskennalliset
verot
-3
612
-2
172
Käyvän
arvon
rahasto
31.12.
-38
620
-53
068
Osakkeet
ja
osinko-oikeus
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeiden
lukumäärä
on
33
336
549
kpl,
joista
oli
31.12.2025
yhtiön
omassa
hallussa
132
200
osaketta.
Osakkeen
äänimäärä
on
1
ääni
/
osake.
Osakkeella
ei
ole
nimellisarvoa.
Yhtiössä
ei
ole
eri
osakelajeja.
Kaikilla
osakkeilla
on
yhtäläinen
osinko
-oikeus
ja
muut
oikeudet.
169
Yhtiön
hallitus
vahvisti
helmikuussa
2024
vuosien
2022–
2023
osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän
ansaintakriteerien
täyttymisen
sekä
hyväksyi
218
293
osakkeen
maksamisen
sisältäen
rahana
maksettavan
osuuden.
Osakepalkkiot
maksetaan
noin
viiden
vuoden
kuluessa
kuudessa
erässä.
Tilikauden
2025
aikana
yhtiö
luovutti
avainhenkilöille
yhteensä
4
819
osaketta.
Muihin
osakepohjaisiin
kannustinjärjestelmiin
liittyen
ei
luovutettu
osakkeita
tilikauden
aikana.
Yhtiökokous
valtuutti
8.4.2025
hallituksen
päättämään
yhtiön
osakkeiden
antamisesta
tai
luovuttamisesta
sekä
osakeyhtiölain
10
luvun
1
§:n
tarkoittamien
osakkeisiin
oikeuttavien
erityisten
oikeuksien
antamisesta.
Valtuutuksen
nojalla
annettavien
osakkeiden
lukumäärä,
mukaan
lukien
erityisten
oikeuksien
perusteella
saatavat
osakkeet,
voi
olla
yhteensä
enintään
3
000
000
osaketta.
Hallitus
valtuutettiin
päättämään
enintään
1
000
000
yhtiön
oman
osakkeen
hankkimisesta
yhtiön
vapaaseen
omaan
pääomaan
kuuluvilla
varoilla.
Valtuutukset
ovat
voimassa
seuraavaan
varsinaisen
yhtiökokouksen
päättymiseen
saakka,
kuitenkin
enintään
30.6.2026
asti.
Yhtiön
hallitus
päätti
helmikuussa
jatkaa
vuonna
2024
perustettua
henkilöstön
OmaOsake-osakesäästöohjelmaa.
Uuden
ohjelmakauden
yksityiskohdat
vastaavat
aiempaa
ohjelmakautta.
Yhtiön
hallitus
päätti
touko-
ja
marraskuussa
suunnatusta
osakeannista
osakesäästöohjelman
säästöosakkeiden
luovuttamiseksi.
Liikkeeseen
laskettiin
yhteensä
43
778
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
uutta
osaketta.
Muut
rahastot
Käyvän
arvon
rahasto
Käyvän
arvon
rahastoon
sisältyy
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavien
rahoitusvarojen
käyvän
arvon
muutos
laskennallisella
verolla
vähennettynä.
Rahastoon
merkityt
erät
siirretään
tuloslaskelmaan,
kun
käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
eriin
kirjatusta
arvopaperista
luovutaan
tai
kirjataan
arvonalentuminen.
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahastoon
on
kirjattu
yleisö
-
ja
instituutioannissa
ja
henkilöstöanneissa
2017–
2018
kerätyt
varat.
Lisäksi
sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
sisältää
yritysjärjestelyiden
yhteydessä
liikkeeseen
lasketuista
osakkeista
saadut
varat
sekä
osakesäästöohjelman
anneissa
2024
ja
2025
kerätyt
varat
.
Tilikaudella
2025
sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahastoon
kirjattiin
osakesäästöohjelman
suunnatusta
osakeannista
saadut
varat
0,4
milj.
euroa.
Kertyneet
voittovarat
Kertyneet
voittovarat
ovat
tilikaudelta
ja
aiemmilta
tilikausilta
kertyneitä
varoja,
joita
ei
ole
jaettu
voitonjakona
omistajille.
Kertyneet
voittovarat
sisältävät
erillistilinpäätöksiin
sisältyvät
vapaaehtoiset
varaukset
ja
poistoeron
laskennallisella
verovelalla
vähennettynä.
170
K17
Korkokate
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Korkotuotot
Saamiset
luottolaitoksilta
13
537
15
531
Saamisista
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
245
780
325
618
Saamistodistuksista
3
997
4
288
Nettokorot
taseen
varojen
suojaavista
johdannaissopimuksista
-1
329
1
572
Muut
korkotuotot
3
528
2
580
Korkotuotot
yhteensä
265
514
349
589
Korkokulut
Veloista
luottolaitoksille
-5
295
-7
553
Veloista
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
-28
543
-36
248
Yleiseen
liikkeeseen
lasketuista
velkakirjoista
-70
285
-75
665
Nettokorot
taseen
velkoja
suojaavista
johdannaissopimuksista
10
375
-13
765
Veloista,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
-1
902
-2
022
Muut
korkokulut
-1
228
-1
238
Korkokulut
yhteensä
-96
877
-136
492
Korkokate
168
637
213
097
K18
Palkkiotuotot
ja
-kulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Palkkiotuotot
Luotonannosta
9
375
9
766
Talletuksista
121
135
Kortti-
ja
maksuliikenteestä
36
791
37
049
Rahastoista
8
091
7
691
Lainopillisista
tehtävistä
1
138
619
Välitetystä
toiminnasta
2
556
2
684
Takausten
myöntämisestä
1
500
2
180
Muut
palkkiotuotot
1
224
1
119
Palkkiotuotot
yhteensä
60
796
61
242
Palkkiokulut
Kortti-
ja
maksuliikenteestä
-8
260
-8
443
Arvopapereista
-837
-900
Muut
palkkiokulut
-1
048
-1
153
Palkkiokulut
yhteensä
-10
144
-10
497
Palkkiotuotot
ja
-kulut,
netto
50
651
50
745
171
K19
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Käypään
arvoon
tuloslaskelman
kautta
kirjattavien
rahoitusvarojen
nettotuotot
Saamistodistuksista
Arvostusvoitot
ja
-tappiot
-44
32
Saamistodistuksista
yhteensä
-44
32
Osakkeista
ja
osuuksista
Osinkotuotot
237
299
Myyntivoitot
ja
-tappiot
-226
59
Arvostusvoitot
ja
-tappiot
-4
307
-4
012
Osakkeista
ja
osuuksista
yhteensä
-4
296
-3
655
Käypään
arvoon
tuloslaskelman
kautta
kirjattavien
rahoitusvarojen
nettotuotot
yhteensä
-4
339
-3
623
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavien
rahoitusvarojen
nettotuotot
Saamistodistuksista
Myyntivoitot
ja
-tappiot
124
233
Käyvän
arvon
rahastosta
tuloslaskelmaan
siirretty
arvostusero
-293
-473
Saamistodistuksista
yhteensä
-170
-240
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavien
rahoitusvarojen
nettotuotot
yhteensä
-170
-240
Sijoituskiinteistöjen
nettotuotot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Vuokra
-
ja
osinkotuotot
193
190
Myyntivoitot
ja
-tappiot
-
-39
Muut
tuotot
sijoituskiinteistöistä
10
10
Vastike
-
ja
hoitokulut
-100
-72
Poistot
ja
arvonalentumiset
sijoituskiinteistöistä
-73
-39
Vuokrakulut
sijoituskiinteistöistä
-6
-15
Sijoituskiinteistöjen
nettotuotot
yhteensä
24
35
Valuuttatoiminnan
nettotuotot
-401
168
Suojauslaskennan
nettotuotot
534
-766
Kaupankäynnin
nettotuotot
186
19
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
nettotuotot
yhteensä
-4
167
-4
408
172
K20
Liiketoiminnan
muut
tuotot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Vuokratuotot
oman
käytön
kiinteistöistä
377
405
Pankkitoiminnan
muut
tuotot
1
610
3
636
Maksuvelvollisuusvastuun
käyvän
arvon
muutos
4
300
6
592
Liiketoiminnan
muut
tuotot
yhteensä
6
287
10
633
K21
Henkilöstökulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Palkat
ja
palkkiot
-35
612
-28
063
Eläkekulut
-5
965
-4
943
Maksupohjaiset
järjestelyt
-5
936
-5
042
Etuuspohjaiset
järjestelyt
-29
99
Osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän
maksut
390
748
Muut
henkilösivukulut
-1
083
-645
Henkilöstökulut
yhteensä
-42
271
-32
902
Henkilöstön
lukumäärä
31.12
1-12/2025
1-12/2024
Kokoaikaiset
588
532
Osa-aikaiset
5
7
Määräaikaiset
49
46
Yhteensä
642
585
Henkilöstön
lukumäärä
keskimäärin
tilikauden
aikana
642
518
Tiedot
lähipiirin
työsuhde-etuuksista
ja
lainoista
esitetään
liitetiedossa
K31
Johdon
palkat
ja
lähipiiritapahtumat.
173
K22
Liiketoiminnan
muut
kulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Muut
henkilöstökulut
-3
831
-3
026
Toimistokulut
-15
399
-13
991
Tietohallintokulut
-20
951
-24
155
Yhteyskulut
-2
140
-1
795
Markkinointi-
ja
edustuskulut
-4
243
-3
702
Vuokrakulut
-602
-452
Kulut
oman
käytön
kiinteistöistä
-2
116
-1
848
Vakuutus
-
ja
varmuuskulut
-1
336
-3
538
Valvonta
-,
tarkastus-
ja
jäsenmaksut
-1
477
-987
Muut
-19
824
-15
794
Liiketoiminnan
muut
kulut
yhteensä
-71
918
-69
289
Tilintarkastajan
palkkiot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
KPMG
Oy
Ab
Lakisääteinen
tilintarkastus
530
385
Veroneuvonta
26
-
Muut
palvelut
410
115
Yhteensä
966
500
Rahoitusvakausvirasto
on
vahvistanut
maksuiksi:
Talletussuojarahaston
maksu
-574
-2
828
josta
vanhasta
talletussuojarahastosta
maksettu
määrä
(VTS-rahasto)
-574
-2
828
Yhtiön
arvio
siitä,
kuinka
monena
vuonna
varoja
voidaan
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osalta
siirtää
VTS-rahastosta
K23
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Rakennuksista
-572
-502
Rakennuksista,
käyttöoikeusomaisuus
-4
233
-3
748
Koneista
ja
kalustosta
-503
-591
Koneista
ja
kalustosta,
käyttöoikeusomaisuus
-153
-188
Aineettomista
hyödykkeistä
-3
087
-3
784
Arvonalentumiset
aineettomista
hyödykkeistä
-328
-
Poistot
ja
arvonalentumistappiot
yhteensä
-8
877
-8
813
174
K24
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
1-12/2024
2025
Q4
2024
Q4
ECL
saamisista
asiakkailta
ja
taseen
ulkopuolisista
eristä
-41
382
-71
283
-71
283
-4
606
-5
128
ECL
vieraan
pääoman
ehtoisista
sijoituksista
75
128
128
11
36
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
yhteensä
-41
308
-71
155
-71
155
-4
595
-5
092
Lopulliset
luottotappiot
Lopulliset
luottotappiot
-6
138
-12
960
-12
960
-1
055
-3
002
Palautukset
lopullisista
luottotappioista
335
735
735
63
522
Toteutuneet
luottotappiot,
netto
-5
804
-12
224
-12
224
-992
-2
480
Rahoitusvarojen
arvonalentumistappiot
yhteensä
-47
111
-83
379
-83
379
-5
586
-7
572
Odotettavissa
olevien
luottotappioiden
virtalaskelmat
on
muodostettu
1.1.2025
ja
31.12.2025
taseessa
voimassa
olleiden
lainojen
vastuiden
ja
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
euromääräisten
muutoksien
perusteella.
Odotettavissa
olevat
luottotappiot,
lainat
ja
saamiset
asiakkailta
1-12/2025
1-12/2024
Saamiset
luottolaitoksilta
ja
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
Yhteensä
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
1.1.
1
880
13
508
97
220
112
608
35
458
Siirrot
vaiheeseen
1
125
-1
340
-1
917
-3
132
-1
084
Siirrot
vaiheeseen
2
-313
3
516
-2
541
661
1
760
Siirrot
vaiheeseen
3
-73
-2
030
24
959
22
855
33
680
Uudet
saamiset
135
214
4
465
4
814
10
446
Lyhennykset
ja
erääntyneet
saamiset
-251
-842
-4
137
-5
230
6
529
Toteutuneiden
luottotappioiden
vaikutus
-
-
-6
138
-6
138
-12
960
Toteutuneiden
luottotappioiden
palautusten
vaikutus
-
-
335
335
735
Luottoriskin
muutoksen
vaikutus
-25
-238
34
192
33
930
5
894
Laskentamallin
muutosten
vaikutus
11
1
152
7
571
8
734
-
Johdon
arvioihin
perustuvat
muutokset
50
-6
109
-10
038
-16
097
32
148
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
kauden
lopussa
1
539
7
829
143
970
153
338
112
608
Yhtiö
päivitti
ensimmäisen
ja
viimeisen
neljänneksen
aikana
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
laskentamallia,
mallipäivityksen
vaikutus
kasvatti
ECL:n
määrää
noin
9,3
milj.
euroa.
Lisäksi
yhtiö
kohdisti
kolmannen
ja
viimeisen
neljänneksen
aikana
Handelsbankenin
liiketoimintakaupassa
siirtyneiden
lainojen
saatavakantaan
käyvän
arvon
oikaisua
2,6
milj.
euroa.
Raportointikaudella
mallipäivitykset
huomioiden
hallitun
alasajon
portfoliossa
varaukset
kasvoivat
14,0
milj.
euroa.
Muun
luottokannan
arvonalentumistappioiden
määrä
raportointikauden
lopussa
oli
33,1
milj.
euroa.
1-12/2025
1-12/2024
Taseen
ulkopuoliset
erät
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
Yhteensä
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
1.1.
95
147
-
243
269
Siirrot
vaiheeseen
1
4
-29
-
-25
-62
Siirrot
vaiheeseen
2
-7
249
-
243
43
Siirrot
vaiheeseen
3
-
-16
130
113
-9
Uudet
saamiset
26
60
2
88
117
Lyhennykset
ja
erääntyneet
saamiset
-35
-69
-
-104
-123
Toteutuneiden
luottotappioiden
vaikutus
-
-
-
-
-
Toteutuneiden
luottotappioiden
palautusten
vaikutus
-
-
-
-
-
Luottoriskin
muutoksen
vaikutus
3
-97
-104
-198
8
Laskentamallin
muutosten
vaikutus
5
193
338
536
-
Johdon
arvioihin
perustuvat
muutokset
-
-
-
-
-
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
kauden
lopussa
91
438
366
895
243
175
Odotettavissa
olevat
luottotappiot,
sijoitusomaisuus
1-12/2025
1-12/2024
Saamistodistukset
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
Yhteensä
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
1.1.
279
71
-
350
478
Siirrot
vaiheeseen
1
10
-69
-
-58
-1
Siirrot
vaiheeseen
2
-
15
-
15
18
Siirrot
vaiheeseen
3
-
-
-
-
-
Uudet
saamistodistukset
24
-
-
24
46
Lyhennykset
ja
erääntyneet
saamiset
-21
-2
-
-23
-99
Toteutuneiden
luottotappioiden
vaikutus
-
-
-
-
-
Toteutuneiden
luottotappioiden
palautusten
vaikutus
-
-
-
-
-
Luottoriskin
muutoksen
vaikutus
-7
-
-
-7
-48
Laskentamallin
muutosten
vaikutus
-
-
-
-
-
Johdon
arvioihin
perustuvat
muutokset
-24
-
-
-24
-44
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
260
15
-
275
350
K25
Tuloverot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Tilikauden
tuloverot
-16
506
-21
712
Tuloverot
varsinaisesta
toiminnasta
-16
506
-21
712
Edellisten
tilikausien
verot
-2
3
Laskennallisen
verosaamisen
muutos
225
-558
Laskennallisen
verovelan
muutos
6
514
7
226
Tuloverot
yhteensä
-9
769
-15
041
Tuloveroprosentti
20
%
20
%
Kirjanpidon
tulos
ennen
veroja
49
248
74
589
Verokannan
mukainen
osuus
tuloksesta
-9
850
-14
918
+
Tuloslaskelman
verovapaat
tuotot
12
15
-
Tuloslaskelman
vähennyskelvottomat
kulut
-133
44
+
Tulokseen
sisältymättömät
vähennyskelpoiset
kulut
-
34
+
Muut
erät*
600
-
-
Tappioista
kirjaamatta
jätetyt
laskennalliset
verosaamiset
-397
-219
+/-
Aikaisempien
tilikausien
verot
-2
3
Tuloslaskelman
verot
-9
769
-15
041
*Muut
erät
sisältää
S-Pankin
liiketoimintakaupan
liikearvon
laskennallisen
verovelan
oikaisun
0,6
milj.
euroa.
176
K26
Annetut
ja
saadut
vakuudet
Annetut
vakuudet
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Omien
velkojen
ja
sitoumusten
puolesta
annetut
vakuudet
3
008
007
3
008
004
Annetut
vakuudet
yhteensä
3
008
007
3
008
004
Annetut
vakuudet
ovat
liikkeeseenlaskettujen
katettujen
joukkovelkakirjalainojen
vakuudeksi
annettuja
lainasaatavia.
Katettujen
joukkovelkakirjalainojen
nimellisarvo
taseessa
31.12.2025
on
2
350
miljoonaa
euroa.
Saadut
vakuudet
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Kiinteistövakuudet
5
169
591
5
634
920
Käteinen
vakuus
7
769
16
002
Saadut
takaukset
246
053
281
438
Muut
84
254
104
327
Saadut
vakuudet
yhteensä
5
507
667
6
036
687
K27
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Takaukset
26
037
42
219
Luottolupaukset
301
851
319
398
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
yhteensä
327
888
361
617
177
K28
Eläkevastuu
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Kulut
tuloslaskelmassa
-8
2
Kauden
työsuoritukseen
perustuva
meno
3
5
Nettokorko
-11
-3
Kulut
laajan
tuloksen
erissä
Uudelleen
määrittämisestä
johtuvat
erät
46
-133
Tilikauden
laaja
tulos
38
-131
31.12.2025
31.12.2024
Velvoitteen
nykyarvo
1.1.
2
893
2
647
Kauden
työsuoritukseen
perustuva
meno
3
5
Korkokulu
95
85
Vakuutusmatemaattiset
voitot
(-)
/
tappiot
(+)
kokemusperäisistä
muutoksista
-23
-33
Vakuutusmatemaattiset
voitot
(-)
/
tappiot
(+)
taloudellisten
oletusten
muutoksista
-188
-135
Maksetut
etuudet
-193
-152
Velvoitteen
täyttämiset
-
-44
Hankittu
liiketoimintojen
yhdistämisessä
-
521
Velvoitteen
nykyarvo
31.12.
2
587
2
893
31.12.2025
31.12.2024
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käypä
arvo
1.1.
3
206
2
729
Korkotuotot
106
88
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
tuotto
pois
lukien
korkokuluun/
-tuottoon
kuuluva
erä
-257
-36
Maksetut
etuudet
-193
-152
Hankittu
liiketoimintojen
yhdistämisessä
-
584
Velvoitteen
täyttämiset
-
-44
Järjestelyyn
suoritetut
maksut
-37
37
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käypä
arvo
31.12.
2
826
3
206
31.12.2025
31.12.2024
Velvoitteen
nykyarvo
2
587
2
893
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käypä
arvo
2
826
3
206
Taseessa
oleva
saaminen/velka
31.12.
-238
-313
31.12.2025
31.12.2024
Taseessa
oleva
velka
1.1.
-313
-82
Kulut
tuloslaskelmassa
-8
2
Järjestelyyn
suoritetut
maksut
37
-37
Uudelleenmäärittämiset
muissa
laajan
tuloksen
erissä
46
-133
Hankittu
liiketoimintojen
yhdistämisessä
-
-63
Taseessa
oleva
saaminen/velka
31.12.
-238
-313
Vakuutusmatemaattiset
oletukset
2025
2024
Diskonttauskorko,
%
4,05
%
3,40
%
Palkankehitys,
%
2,50
%
2,50
%
Eläkkeiden
nousu,
%
2,25
%
2,25
%
Inflaatio,
%
2,00
%
2,00
%
178
2025
2024
Herkkyysanalyysi
Etuuspohjaisen
eläkevastuun
muutos
Etuuspohjaisen
eläkevastuun
muutos
Käytettyjen
oletuksien
muutos
Lisäys
Vähennys
Lisäys
Vähennys
Diskonttokorko
(0,5
%
muutos)
-5,00
%
5,50
%
-5,30
%
5,90
%
Eläkkeiden
kasvu
(0,25
%
muutos)
2,30
%
-2,20
%
2,70
%
-2,60
%
2025
2024
Herkkyysanalyysi
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käypä
arvo
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käypä
arvo
Käytettyjen
oletuksien
muutos
Lisäys
Vähennys
Lisäys
Vähennys
Diskonttokorko
(0,5
%
muutos)
-5,20
%
5,70
%
-5,60
%
6,20
%
Eläkkeiden
kasvu
(0,25
%
muutos)
0,00
%
0,00
%
0,00
%
0,00
%
Velvoitteiden
painotettuun
keskiarvoon
perustuva
duraatio
on
10,3
vuotta.
Konserni
arvioi
maksavansa
etuuspohjaisiin
eläkejärjestelyihinsä
vuonna
2026
noin
50
tuhatta
euroa.
Lakisääteisen
eläketurvan
lisäksi
Oma
Säästöpankki
Oyj:llä
on
etuuspohjaisia
eläkejärjestelyjä
johdolle
ja
tietyille
johtavassa
asemassa
oleville
avainhenkilöille
sekä
sellaisille
työntekijöille,
jotka
olivat
Säästöpankkien
eläkekassan
jäseniä
sen
lopettaessa
toimintansa
31.12.1992.
Näissä
järjestelyissä
eläkeikä
on
60–65
vuotta
ja
eläkkeen
määrä
60
%
eläkepalkasta.
Vakuutusjärjestelyssä
varojen
määrä
kuvastaa
vakuutusyhtiön
vastuulla
olevaa
osaa
velvoitteesta
ja
se
lasketaan
samalla
diskonttauskorolla
kuin
velvoite.
Järjestelyyn
kuuluvat
varat
sisältävät
100
%
hyväksyttäviä
vakuutuksia.
Koska
velvoitteet
on
vakuutettu,
yhtiön
vastuulle
ei
jää
merkittäviä
riskejä.
Yhtiön
vastuulla
ovat
lähinnä
työeläkeindeksiin
sidottujen
eläkkeiden
korotukset
sekä
diskonttauskoron
ja
palkankorotusten
muutosten
vaikutus
nettovelkaan.
Vakuutusyhtiöissä
hoidettavien
etuuspohjaisten
järjestelyjen
varat
ovat
osana
vakuutusyhtiöiden
sijoitusvarallisuutta,
ja
niiden
sijoitusriski
on
vakuutusyhtiöillä.
179
K29
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
netotus
(1
000
euroa)
Rahamäärät,
joita
ei
ole
netotettu
taseessa,
mutta
jotka
sisältyvät
päänetotussopimuksiin
tai
vastaaviin
Rahoitusvarat
31.12.2025
Kirjatut
rahoitusvarat,
brutto
Taseessa
netotetut
kirjatut
rahoitusvelat,
brutto
Kirjanpitoarvo
taseessa,
netto
Rahoitusinstru
-mentit
Saatu
arvopaperivakuu
s
Saatu
käteisvakuus
*
Nettomäärä
Johdannaisvarat
55
180
-
55
180
-3
954
-
-50
960
267
Muut
-
-
-
-
-
-
-
Rahoitusvarat
yhteensä
55
180
267
*
Saatu
käteisvakuus
taseessa
50
960
tuhatta
euroa.
Rahamäärät,
joita
ei
ole
netotettu
taseessa,
mutta
jotka
sisältyvät
päänetotussopimuksiin
tai
vastaaviin
Rahoitusvelat
31.12.2025
Kirjatut
rahoitusvelat,
brutto
Taseessa
netotetut
kirjatut
rahoitusvarat,
brutto
Kirjanpitoarvo
taseessa,
netto
Rahoitusinstru
-mentit
Annettu
arvopaperivakuu
s
Annettu
käteisvakuus
Nettomäärä
Johdannaisvelat
3
954
-
3
954
-3
954
-
-
-
Muut
-
-
-
-
-
-
-
Rahoitusvelat
yhteensä
3
954
-
Rahamäärät,
joita
ei
ole
netotettu
taseessa,
mutta
jotka
sisältyvät
päänetotussopimuksiin
tai
vastaaviin
Rahoitusvarat
31.12.2024
Kirjatut
rahoitusvarat,
brutto
Taseessa
netotetut
kirjatut
rahoitusvelat,
brutto
Kirjanpitoarvo
taseessa,
netto
Rahoitusinstru
-mentit
Saatu
arvopaperivakuu
s
Saatu
käteisvakuus
*
Nettomäärä
Johdannaisvarat
78
881
-
78
881
-10
965
-
-66
367
1
549
Muut
-
-
-
-
-
-
-
Rahoitusvarat
yhteensä
78
881
1
549
*
Saatu
käteisvakuus
taseessa
66
460
tuhatta
euroa.
Taulukossa
ei
ole
huomioitu
ylivakuutta.
Rahamäärät,
joita
ei
ole
netotettu
taseessa,
mutta
jotka
sisältyvät
päänetotussopimuksiin
tai
vastaaviin
Rahoitusvelat
31.12.2024
Kirjatut
rahoitusvelat,
brutto
Taseessa
netotetut
kirjatut
rahoitusvarat,
brutto
Kirjanpitoarvo
taseessa,
netto
Rahoitusinstru
-mentit
Annettu
arvopaperivakuu
s
Annettu
käteisvakuus
Nettomäärä
Johdannaisvelat
10
965
-
10
965
-10
965
-
-
-
Muut
-
-
-
-
-
-
-
Rahoitusvelat
yhteensä
10
965
-
180
K30
Käyvät
arvot
arvostusmenetelmän
mukaisesti
Rahoitusinstrumenttien
käypien
arvojen
määrittely
kuvataan
tilinpäätöksen
K1
Laadintaperiaatteet
kappaleessa
"Käyvän
arvon
määrittäminen".
Tasolle
3
kirjatut
oman
pääoman
ehtoiset
sijoitukset
sisältävät
noteeraamattomien
yhtiöiden
osakkeita.
Toistuvasti
käypään
arvoon
arvostetut
erät
31.12.2025
Rahoitusvarat
(1
000
euroa)
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
Oman
pääoman
ehtoiset
-
3
028
4
586
7
614
Vieraan
pääoman
ehtoiset
678
-
437
1
116
Johdannaiset
-
55
180
-
55
180
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
Vieraan
pääoman
ehtoiset
493
117
-
235
493
352
Rahoitusvarat
yhteensä
493
795
58
208
5
258
557
262
31.12.2025
Rahoitusvelat
(1
000
euroa)
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Johdannaiset
-
3
954
-
3
954
Rahoitusvelat
yhteensä
-
3
954
-
3
954
31.12.2025
Muut
velat
(1
000
euroa)
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
Liiketoimintojen
hankintaan
liittyvä
maksuvelvollisuusvelka
-
-
8
658
8
658
Yhteensä
-
-
8
658
8
658
31.12.2024
Rahoitusvarat
(1
000
euroa)
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
Oman
pääoman
ehtoiset
4
564
3
119
6
776
14
460
Vieraan
pääoman
ehtoiset
717
-
462
1
179
Johdannaiset
-
78
881
-
78
881
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
arvostettavat
Vieraan
pääoman
ehtoiset
498
509
-
929
499
438
Rahoitusvarat
yhteensä
503
790
82
000
8
168
593
958
31.12.2024
Rahoitusvelat
(1
000
euroa)
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Johdannaiset
-
10
965
-
10
965
Rahoitusvelat
yhteensä
-
10
965
-
10
965
31.12.2024
Muut
velat
(1
000
euroa)
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
Liiketoiminnan
hankintaan
liittyvä
maksuvelvollisuusvelka
-
-
12
958
12
958
Yhteensä
-
-
12
958
12
958
181
Tasolle
3
luokiteltujen
sijoitusten
tapahtumat
31.12.2025
31.12.2024
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
rahoitusvarat
(1
000
euroa)
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Yhteensä
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Yhteensä
Kirjanpitoarvo
1.1.
6
776
462
7
239
6
866
345
7
211
+
Hankinnat
-
-
-
159
292
450
-
Myynnit
-
-
-
-59
-90
-149
-
Vuoden
aikana
erääntyneet
-
-20
-20
-
-84
-84
+/-
Tuloslaskelmaan
kirjatut
realisoituneet
arvonmuutokset
-
20
20
59
-
59
+/-
Tuloslaskelmaan
kirjatut
realisoitumattomat
arvonmuutokset
-2
190
-25
-2
215
-248
-
-248
+
Siirrot
tasolle
3
-
-
-
-
-
-
-
Siirrot
tasolle
1
ja
2
-
-
-
-
-
-
Kirjanpitoarvo
4
586
437
5
023
6
776
462
7
239
31.12.2025
31.12.2024
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
(1
000
euroa)
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Yhteensä
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Yhteensä
Kirjanpitoarvo
1.1.
-
929
929
-
234
234
+
Hankinnat
-
-
-
-
-
-
-
Myynnit
-
-
-
-
-
-
-
Vuoden
aikana
erääntyneet
-
-765
-765
-
-
-
+/-
Tuloslaskelmaan
kirjatut
realisoituneet
arvonmuutokset
-
54
54
-
-
-
+/-
Tuloslaskelmaan
kirjatut
realisoitumattomat
arvonmuutokset
-
-
-
-
-
-
+/-
Laajan
tuloksen
eriin
kirjatut
arvonmuutokset
-
17
17
-
-208
-208
+
Siirrot
tasolle
3
-
-
-
-
903
903
-
Siirrot
tasolle
1
ja
2
-
-
-
-
-
-
Kirjanpitoarvo
-
235
235
-
929
929
Tasolle
3
luokiteltujen
velkojen
tapahtumat
31.12.2025
31.12.2024
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
muut
velat
(1
000
euroa)
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Yhteensä
Oman
pääoman
ehtoiset
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Yhteensä
Kirjanpitoarvo
1.1.
-
12
958
12
958
-
19
550
19
550
+
Hankinnat
-
-
-
-
60
654
60
654
-
Myynnit
-
-
-
-
-
-
-
Vuoden
aikana
erääntyneet
-
-
-
-
-60
654
-60
654
+/-
Tuloslaskelmaan
kirjatut
realisoituneet
arvonmuutokset
-
-
-
-
-
-
+/-
Tuloslaskelmaan
kirjatut
realisoitumattomat
arvonmuutokset
-
-4
300
-4
300
-
-6
592
-6
592
+
Siirrot
tasolle
3
-
-
-
-
-
-
-
Siirrot
tasolle
1
ja
2
-
-
-
-
-
-
Kirjanpitoarvo
-
8
658
8
658
-
12
958
12
958
182
Herkkyysanalyysi
tasolle
3
kuuluville
rahoitusvaroille
31.12.2025
31.12.2024
(1
000
euroa)
Mahdollinen
vaikutus
omaan
pääomaan
Mahdollinen
vaikutus
omaan
pääomaan
Oman
pääoman
ehtoiset
Oletettu
muutos
Markkina-
arvo
Posi-
tiivinen
Nega-
tiivinen
Markkina-
arvo
Posi-
tiivinen
Nega-
tiivinen
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
+/-
15
%
4
586
688
-688
6
776
1
016
-1
016
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
+/-
15
%
-
-
-
-
-
-
Yhteensä
4
586
688
-688
6
776
1
016
-1
016
31.12.2025
31.12.2024
(1
000
euroa)
Mahdollinen
vaikutus
omaan
pääomaan
Mahdollinen
vaikutus
omaan
pääomaan
Vieraan
pääoman
ehtoiset
Oletettu
muutos
Markkina-
arvo
Posi-
tiivinen
Nega-
tiivinen
Markkina-
arvo
Posi-
tiivinen
Nega-
tiivinen
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
+/-
15
%
437
66
-66
462
69
-69
Käypään
arvoon
muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavat
+/-
15
%
235
35
-35
929
139
-139
Yhteensä
672
101
-101
1
392
209
-209
183
K31
Johdon
palkat
ja
lähipiiritapahtumat
Lähipiirillä
tarkoitetaan
Oma
Säästöpankki
Oyj:ssä
johtavassa
asemassa
olevia
avainhenkilöitä
ja
näiden
perheenjäseniä,
tytäryhtiöitä,
yhteisiä
toimintoja
sekä
yhtiöitä,
joissa
johtavassa
asemassa
olevalla
avainhenkilöllä
on
määräysvalta
ja
yhteisöt,
joilla
on
huomattava
vaikutusvalta
Oma
Säästöpankki
Oyj:ssä.
Avainhenkilöitä
ovat
hallituksen
jäsenet,
toimitusjohtaja
ja
toimitusjohtajan
varahenkilö
sekä
muu
johtoryhmä.
Luotot
ja
takaukset
on
myönnetty
ehdoin,
joita
sovelletaan
vastaaviin
asiakasluottoihin
ja
takauksiin.
Johtoon
kuuluvien
henkilöiden
saama
korvaus
Palkat
ja
palkkiot
Lakisääteinen
eläketurva
Vapaaehtoiset
lisäeläkkeet
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
1-12/2025
1-12/2024
1-12/2025
1-12/2024
Karri
Alameri,
toimitusjohtaja
616
-
107
-
-
-
Sarianna
Liiri,
väliaikainen
toimitusjohtaja
ja
varatoimitusjohtaja
474
697
74
77
-
-
Markus
Souru,
väliaikainen
varatoimitusjohtaja
81
371
19
45
-
-
Pasi
Sydänlammi,
toimitusjohtaja
-
2
428
-
176
-
300
Pasi
Turtio,
varatoimitusjohtaja
-
166
-
19
-
51
Muu
johtoryhmä*
1
440
826
182
113
-
-
Yhteensä
2
611
4
489
382
431
-
351
Sarianna
Liiri
toimi
yhtiön
väliaikaisena
toimitusjohtajana
30.3.2025
asti
yhtiön
hallituksen
nimittämänä,
jonka
jälkeen
hallituksen
nimittämänä
toimitusjohtajana
on
toiminut
Karri
Alameri
31.3.2025
alkaen.
Markus
Souru
toimi
yhtiön
hallituksen
nimittämänä
väliaikaisena
varatoimitusjohtajana
30.3.2025
asti,
jonka
jälkeen
varatoimitusjohtajana
on
toiminut
Sarianna
Liiri
31.3.2025
alkaen
hallituksen
nimittämänä.
Entisen
toimitusjohtaja
Pasi
Sydänlammin
johtajasopimuksen
päättymiseen
liittynyt
välimiesmenettel
y
on
päättynyt
sovintoon
tammikuussa
2026.
*
Muu
johtoryhmä:
Pykäri
Pekka
31.8.2025
asti,
Sihvonen
Sasu
1.9.2025
lähtien,
Sillanpää
Minna
27.3.2025
asti,
Sirkiä
Hanna,
Soikkeli
Pirjetta
7.7.2025
lähtien,
Rissanen
Ville
ja
Virtanen
Kalle
1.8.2025
lähtien.
Johdolle
ei
ole
maksettu
yllä
olevassa
taulukossa
ilmoitettujen
lyhytaikaisten
työsuhde-etuuksien
ja
vapaaehtoisten
lisäeläkkeiden
lisäksi
muita
työsuhteen
päättymisen
jälkeisiä
etuuksia.
Konsernin
johtoryhmä
on
kuulunut
tilikaudella
2025
kolmeen
osakepohjaiseen
kannustinjärjestelmään.
Tilikaudelle
2025
kirjatut
osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän
maksut
olivat
ohjelman
2020-2021
osalta
0
milj.
euroa
ja
ohjelman
2022-2023
osalta
0,4
milj.
euroa.
Osakepohjaisesta
kannustinjärjestelmästä
annetaan
lisätieto
ja
liitetiedossa
K32.
Johdon
työsuhde-etuudet
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Palkat
ja
muut
lyhytaikaiset
työsuhde-etuudet
2
611
4
489
Irtisanomisen
yhteydessä
suoritetut
etuudet
265
-
Työsuhteen
päättymisen
jälkeiset
etuudet
-
351
Muut
pitkäaikaiset
työsuhde-etuudet
-
-
Osakeperusteiset
etuudet
38
2
039
Yhteensä
2
914
6
879
Toimitusjohtajalla,
toimitusjohtajan
sijaisella
ja
varatoimitusjohtajalla
on
oikeus
lakisääteiseen
eläkkeeseen
ja
eläkeikä
määräytyy
lakisääteisen
työeläkejärjestelmän
puitteissa.
Toimitusjohtajan
ja
varatoimitusjohtajan
lakisääteinen
eläkekulu
vuonna
2025
oli
yhteensä
198
tuhatta
euroa
(318
tuhatta
euroa
vuonna
2024).
Yhtiöllä
ei
ole
toimitusjohtajalle,
tämän
sijaiselle
tai
muulle
johtoryhmälle
hankittuja
vapaaehtoisia
eläkevakuutuksia.
Korvaukset
hallituksen
jäsenille
Palkat
ja
palkkiot
Lakisääteinen
eläketurva
Vapaaehtoiset
lisäeläkkeet
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
1-12/2025
1-12/2024
1-12/2025
1-12/2024
Ossa
Jaakko,
puheenjohtaja
113
89
-
-
-
-
Pettersson
Carl,
varapuheenjohtaja
107
-
-
-
-
-
Jaskari
Aki
75
58
-
-
-
-
Brotherus
Juhana
82
3
-
-
-
-
Gillberg-Hjelt
Irma
96
3
-
-
-
-
Volotinen
Juha
81
3
-
-
-
-
Riikonen
Kati
78
1
-
-
-
-
Mäkynen
Jyrki,
varapuheenjohtaja
(5.11.2024
asti)
-
72
-
-
-
-
Salmi
Jarmo,
puheenjohtaja
(23.5.2024
asti)
-
20
-
-
-
-
Sandström
Jaana,
varapuheenjohtaja
(8.4.2025
asti)
10
59
-
-
-
-
Hemminki
Aila
(10.12.2024
asti)
-
56
-
-
-
-
Kautonen
Essi
(10.12.2024
asti)
-
40
-
-
-
-
Kokkala
Timo
(26.3.2024
asti)
-
2
-
-
-
-
Yhteensä
641
402
-
-
-
-
184
Yhtiön
hallituksen
puheenjohtajana
toimi
Jaakko
Ossa
ja
varapuheenjohtajana
8.4.2025
lähtien
Carl
Pettersson.
Jaana
Sandström
toimi
hallituksen
varapuheenjohtajana
sekä
tarkastusvaliokunnan
jäsenenä
8.4.2025
saakka.
Tarkastusvaliokunnan
puheenjohtajana
toimi
30.1.2025
asti
Irma
Gillberg-
Hjelt
ja
30.1.2025
alkaen
Carl
Pettersson,
jäseninä
Kati
Riikonen,
Irma
Gillberg-Hjelt
30.1.2025
asti
ja
edelleen
8.4.2025
alkaen,
Juha
Volotinen
30.1.2025
asti.
Palkitsemisvaliokunnan
puheenjohtajana
toimi
8.4.2025
saakka
Jaakko
Ossa,
jonka
jälkeen
Juhana
Brotherus
on
toiminut
palkitsemisvaliokunnan
puheenjohtajana
8.4.2025
alkaen.
Palkitsemisvaliokunnan
jäseniä
ovat
Aki
Jaskari
ja
Jaakko
Ossa,
Carl
Pettersson
toimi
palkitsemisvaliokunnan
jäsenenä
30.1.-8.4.2025.
Riskivaliokunnan
puheenjohtajana
toimi
Irma
Gillberg-Hjelt
ja
jäseninä
Aki
Jaskari
ja
Juha
Volotinen.
Lähipiiritapahtumat
31.12.2025
(1
000
euroa)
Johtoon
kuuluvat
avainhenkilöt
ja
heidän
perheen-
jäsenensä
Johtoon
kuuluvien
avainhenkilöiden
muu
lähipiiri
Yhteis-
yritykset
Osakkuus-
yritykset
Yhteiset
toiminnot
Muut
lähipiiriin
kuuluvat
Yhteensä
Luotot
1
309
48
12
600
-
9
611
-
23
568
Talletukset
501
4
606
28
8
41
2
947
8
131
Sijoitukset
-
-
1
823
17
950
5
105
885
25
763
Saadut
korot
53
6
1
124
-
354
-
1
537
Maksetut
korot
-
49
-
-
-
78
127
Muut
liiketapahtumat
2
5
-1
039
-931
1
15
-1
947
Hankinnat
-
930
921
153
191
34
2
227
Lähipiiritapahtumat
31.12.2024*
(1
000
euroa)
Johtoon
kuuluvat
avainhenkilöt
ja
heidän
perheen-
jäsenensä
Johtoon
kuuluvien
avainhenkilöiden
muu
lähipiiri
Yhteis-
yritykset
Osakkuus-
yritykset
Yhteiset
toiminnot
Muut
lähipiiriin
kuuluvat
Yhteensä
Luotot
2
421
1
965
17
000
-
9
906
-
31
292
Talletukset
562
5
497
439
17
-
148
6
664
Sijoitukset
-
-
2
357
20
450
5
180
953
28
940
Saadut
korot
138
227
1
746
-
480
-
2
591
Maksetut
korot
1
180
-
-
-
-
181
Muut
liiketapahtumat
5
37
-589
-495
1
1
-1
040
Hankinnat
-
1
167
801
114
168
34
2
284
*
Vertailukauden
2024
lukuja
on
oikaistu
takautuvasti
lähipiirin
määrittelyyn
tehtyjen
tarkennusten
vuoksi.
Oikaisuilla
ei
ole
vaikutuksia
muihin
taloudellisiin
lukuihin.
185
K32
Osakeperusteiset
kannustinjärjestelmät
Yhtiöllä
on
31.12.2025
seuraavat
voimassa
olevat
osakeperusteiset
kannustinjärjestelmät:
Johdolle
ja
avainhenkilöille
suunnatut
ohjelmat:
Ohjelma
2020–2021
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitus
päätti
17.2.2020
perustaa
osakeperusteisen
kannustinjärjestelmän
konsernin
johdolle.
Palkkio
perustuu
vertailukelpoiseen
kulu-tuottosuhteeseen,
liiketoiminnan
tuottojen
kasvuun
(vertailukelpoisin
luvuin)
sekä
asiakas
-
ja
henkilöstötyytyväisyyteen.
Ohjelma
sisältää
ansaintajakson
2020–2021
ja
sen
jälkeiset
sitouttamisjaksot,
joiden
aikana
osakkeet
luovutetaan
noin
kolmen
vuoden
kuluessa
neljässä
erässä.
Palkkio
maksetaan
osittain
yhtiön
osakkeina
ja
osittain
rahana.
Rahaosuudella
katetaan
palkkiosta
henkilölle
aiheutuvia
veroja
ja
veronluonteisia
maksuja.
Jos
henkilön
työ-
tai
toimisuhde
päättyy
ennen
palkkion
maksamista,
palkkiota
ei
pääsääntöisesti
makseta.
Järjestelmästä
maksettavat
palkkiot
vastaavat
yhteensä
enintään
420
000
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeen
arvoa.
Järjestelmän
kohderyhmään
kuuluu
enintään
10
henkilöä.
Ohjelma
2022–2023
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitus
käynnisti
24.2.2022
konsernin
avainhenkilöille
suunnatun
kannustinjärjestelmän.
Palkkio
perustuu
vertailukelpoiseen
kulu-tuottosuhteeseen,
luottokannan
laatuun
sekä
asiakas-
ja
henkilöstötyytyväisyyteen.
Ohjelma
sisältää
kahden
vuoden
mittaisen
ansaintajakson,
2022–2023
ja
sen
jälkeiset
sitouttamisjaksot,
joiden
aikana
osakkeet
luovutetaan
noin
viiden
vuoden
kuluessa
kuudessa
erässä.
Palkkio
maksetaan
osittain
yhtiön
osakkeina
ja
osittain
rahana.
Rahaosuudella
katetaan
palkkiosta
henkilölle
aiheutuvia
veroja
ja
veronluonteisia
maksuja.
Jos
henkilön
työ-
tai
toimisuhde
päättyy
ennen
palkkion
maksamista,
palkkiota
ei
pääsääntöisesti
makseta.
Järjestelmästä
maksettavat
palkkiot
vastaavat
yhteensä
enintään
400
000
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeen
arvoa
sisältäen
myös
rahana
maksettavan
osuuden.
Järjestelmän
kohderyhmään
kuuluu
enintään
30
avainhenkilöä,
mukaan
lukien
yhtiön
toimitusjohtaja
ja
konsernin
johtoryhmän
jäsenet.
Ohjelma
2024–2025
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitus
käynnisti
29.2.2024
konsernin
avainhenkilöille
suunnatun
kannustinjärjestelmän.
Mahdollinen
palkkio
perustuu
vertailukelpoiseen
kulu-tuottosuhteeseen,
luottokannan
laatuun
sekä
asiakas-
ja
henkilöstötyytyväisyyteen.
Ohjelma
sisältää
kahden
vuoden
mittaisen
ansaintajakson,
2024–2025
ja
sen
jälkeiset
sitouttamisjaksot,
joiden
aikana
osakkeet
luovutetaan
noin
neljän
vuoden
kuluessa
kuudessa
erässä.
Palkkio
maksetaan
osittain
yhtiön
osakkeina
ja
osittain
rahana.
Rahaosuudella
katetaan
palkkioista
henkilölle
aiheutuvia
veroja
ja
veroluonteisia
maksuja.
Jos
henkilön
työ-
tai
toimisuhde
päättyy
ennen
palkkion
maksamista,
palkkiota
ei
pääsääntöisesti
makseta.
Järjestelmästä
maksettavat
palkkiot
vastaavat
yhteensä
enintään
405
000
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
osakkeen
arvoa
sisältäen
myös
rahana
maksettavan
osuuden.
Järjestelmän
kohderyhmään
kuuluu
enintään
45
avainhenkilöä,
mukaan
lukien
yhtiön
toimitusjohtaja
ja
konsernin
johtoryhmän
jäsenet.
Osakeperusteinen
kannustinjärjestelmä
1-12/2025
1-12/2025
1-12/2025
1-12/2024
1-12/2024
1-12/2024
Ohjelma
2024-2025
Ohjelma
2022-2023
Ohjelma
2020-2021
Ohjelma
2024-2025
Ohjelma
2022-2023
Ohjelma
2020-2021
Arvioitu
enimmäismäärä
brutto-osakkeita
järjestelmän
käynnistyessä
405
000
400
000
420
000
405
000
400
000
420
000
Myöntämispäivä
1.1.2024
1.1.2022
1.1.2020
1.1.2024
1.1.2022
1.1.2020
Osakkeen
hinta
myöntämishetkellä,
käyvän
arvon
painotettu
keskiarvo
20,34
16,90
8,79
20,34
16,90
8,79
Ansaintajakso
alkaa
1.1.2024
1.1.2022
1.1.2020
1.1.2024
1.1.2022
1.1.2020
Ansaintajakso
päättyy
31.12.2025
31.12.2023
31.12.2021
31.12.2025
31.12.2023
31.12.2021
Henkilöitä
kauden
päättyessä
31
19
4
36
24
6
Tilikauden
tapahtumat
(kpl)
1-12/2025
1-12/2025
1-12/2025
1-12/2024
1-12/2024
1-12/2024
1.1.2025
Ohjelma
2024-2025
Ohjelma
2022-2023
Ohjelma
2020-2021
Ohjelma
2024-2025
Ohjelma
2022-2023
Ohjelma
2020-2021
Kauden
alussa
ulkona
olleet
54
484
16
482
-
114
794
Muutokset
kaudella
Kaudella
myönnetyt
-
-
218
293
-
Kaudella
menetetyt
-10
711
-4
891
-81
716
-52
956
Kaudella
toteutetut
-9
355
-
-82
093
-45
356
Kaudella
rauenneet
-
-
-
-
Kauden
lopussa
ulkona
olevat
34
418
11
591
54
484
16
482
186
Henkilöstön
osakesäästöohjelma
OmaOsake
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitus
perusti
29.2.2024
koko
henkilöstölle
suunnatun
OmaOsake
-säästöohjelman.
Kannustamalla
työntekijöitä
hankkimaan
ja
omistamaan
yhtiön
osakkeita
yhtiö
pyrkii
yhdistämään
osakkeenomistajien
ja
työntekijöiden
tavoitteet
yhtiön
arvon
kasvattamiseksi
pitkällä
aikavälillä.
Tavoitteena
on
myös
tukea
sitoutumista
sekä
yrityskulttuuria.
OmaOsake
-ohjelma
koostuu
vuosittain
alkavista
ohjelmakausista,
joissa
kussakin
on
12
kuukauden
säästöjakso
ja
sitä
seuraava
noin
kahden
vuoden
mittainen
omistusjakso.
Omistusjakson
päätyttyä
osallistujille
luovutetaan
lisäosakkeita
suorituskriteerien
perusteella.
Suorituskriteerien
täyttymisestä
riippuen
osallistujilla
on
mahdollisuus
saada
yksi
ilmainen
lisäosake
(brutto)
kahta
tai
yhtä
säästöosaketta
kohden.
Jos
suorituskriteerejä
ei
saavuteta,
osallistujat
saavat
yhden
lisäosakkeen
kolmea
säästöosaketta
kohden.
Lisäosakkeiden
saaminen
edellyttää
työsuhteen
jatkumista
ja
säästöosakkeiden
pitämistä
omistuksessa
31.3.2027
päättyvän
omistusjakson
ajan.
Suoritusperusteiset
kriteerit
lisäosakkeiden
ansaintaan
perustuvat
vertailukelpoiseen
oman
pääoman
tuottoon
sekä
vertailukelpoise
en
kulu-
tuottosuhteeseen.
Mahdollinen
palkkio
maksetaan
omistusjakson
päättymisen
jälkeen
osittain
yhtiön
osakkeina
ja
osittain
rahana.
Rahaosuus
on
tarkoitettu
kattamaan
palkkiosta
aiheutuvia
veroja
ja
lakisääteisiä
sosiaalivakuutusmaksuja.
Lisäosakkeet
ovat
vapaasti
siirrettävissä
sen
jälkeen,
kun
ne
on
kirjattu
osallistujan
arvo-osuustilille.
Ohjelmakaudella
2024–2027
OmaOsake-ohjelma
tarjottiin
noin
440
työntekijälle
mukaan
lukien
johtoryhmän
jäsenet
ja
toimitusjohtaja.
Ohjelmaan
osallistui
noin
60
%
henkilöstöstä.
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitus
päätti
28.2.2025
uuden
kauden
käynnistämisestä
koko
henkilöstölle
suunnattuun
OmaOsake
-osakesäästöohjelmaan.
Uuden
ohjelmakauden
yksityiskohdat
vastaavat
aiempaa
ohjelmakautta.
Suorituskriteerien
täyttymisestä
riippuen
osallistujilla
on
mahdollisuus
saada
yksi
ilmainen
lisäosake
(brutto)
kahta
tai
yhtä
säästöosaketta
kohden.
Jos
suorituskriteerejä
ei
saavuteta,
osallistujat
saavat
yhden
lisäosakkeen
kolmea
säästöosaketta
kohden.
Lisäosakkeiden
saaminen
edellyttää
pääsääntöisesti
työsuhteen
jatkumista
ja
säästöosakkeiden
pitämistä
omistuksessa
31.3.2028
päättyvän
omistusjakson
ajan.
Tiettyjen
riskinottoa
edellyttävissä
tehtävissä
työskentelevien
henkilöiden
osalta
palkkiot
maksetaan
finanssialaa
koskevan
lainsäädännön
mukaan
viivästetysti
siten,
että
lisäosakkeet
maksetaan
osallistujille
omistusjakson
päättymisen
jälkeen
noin
neljän
vuoden
kuluessa
viidessä
erässä.
Tällöin
palkkioerän
maksamista
seuraa
yhden
vuoden
mittainen
odotusaika,
jolloin
osallistuja
ei
voi
luovuttaa
palkkiona
maksettuja
osakkeita.
Toinen
säästökausi
alkaa
1.4.2025
ja
päättyy
31.3.2026.
OmaOsake
2025–2028
-ohjelmaa
tarjottiin
noin
600
työntekijälle
mukaan
lukien
johtoryhmän
jäsenet
ja
toimitusjohtaja.
Ohjelmaan
osallistui
noin
36
%
henkilöstöstä.
Osakesäästöohjelma
1-12/2025
1-12/2025
1-12/2024
OmaOsake
2025-2026
OmaOsake
2024-2025
OmaOsake
2024-2025
Arvioitu
enimmäismäärä
brutto-osakkeita
ohjelman
käyttöönottohetkellä
138
000
56
500
56
500
Alkuperäinen
allokaatiopäivä
1.4.2025
1.4.2024
1.4.2024
Vapautumispäivä
31.3.2026
31.3.2025
31.3.2025
Oikeuden
syntymisehdot
Osakkeiden
omistus,
työsuhde
Osakkeiden
omistus,
työsuhde
Osakkeiden
omistus,
työsuhde
Enimmäisvoimassaoloaika,
vuosia
3
3
3
Juoksuaikaa
jäljellä,
vuosia
2,25
1,25
2,25
Henkilöitä
tilikauden
päättyessä
230
224
246
Maksun
suorittamistapa
Käteinen
&
osakkeet
Käteinen
&
osakkeet
Käteinen
&
osakkeet
187
K33
Vuokrasopimukset
Varat,
toimitilat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Hankintameno
1.1.
27
297
20
307
+
Lisäykset
(*
5
988
7
418
-
Vähennykset
-1
285
-429
Hankintameno
kauden
lopussa
32
000
27
297
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
1.1.
-12
821
-9
073
+/-
Vähennysten
ja
siirtojen
kertyneet
poistot
608
-
-
Poistot
-4
233
-3
748
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
kauden
lopussa
-16
446
-12
821
Kirjanpitoarvo
1.1.
14
477
11
234
Kirjanpitoarvo
kauden
lopussa
15
555
14
477
Vuokrasopimuksen
päättyessä
palautettavat
maksut
15
15
15
15
*)
Pääosin
hankintamenon
lisäykset
koostuvat
Vantaalle
ja
Savonlinnaan
avattujen
uusien
konttoreiden
konttorisopimuksista
sekä
Joensuun
ja
Helsingin
konttoreiden
laajentumiseen
ja
Tampereen
konttorin
päivitettyyn
konttorisopimukseen.
Varat,
laitteet
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Hankintameno
1.1.
1
372
1
264
+
Lisäykset
89
145
-
Vähennykset
-662
-37
Hankintameno
kauden
lopussa
799
1
372
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
1.1.
-1
049
-871
+/-
Vähennysten
ja
siirtojen
kertyneet
poistot
493
11
-
Poistot
-153
-188
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
kauden
lopussa
-708
-1
049
Kirjanpitoarvo
1.1.
323
393
Kirjanpitoarvo
kauden
lopussa
91
323
Velat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Vuokrasopimusvelka
kauden
lopussa
16
070
15
141
Vuokravelkojen
maturiteettijakauma
(diskonttaamattomat
rahavirrat)
alle
1v
1-5v
yli
5v
31.12.2025
4
382
10
244
1
619
31.12.2024
4
152
11
798
1
309
Tulosvaikutus
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Vuokratuotot,
liiketoiminnan
muut
tuotot
377
405
Vuokratuotot,
sijoituskiinteistöt
193
190
Poistot
Toimitilat
-4
233
-3
748
Laitteet
-153
-188
Korkokulut
-448
-323
Vuokrakulut
lyhytaikaisista
sopimuksista
-165
-94
Vuokrakulut
arvoltaan
vähäisistä
omaisuuseristä
-437
-358
Vuokrasopimuksista
aiheutuneet
tuloslaskelmaerät
yhteensä
-4
866
-4
116
Vuokrasopimusten
rahavirta
31.12.2025
31.12.2024
-4
322
-3
686
188
K34
Konsernitilinpäätökseen
sisältyvät
yhteisöt
ja
muutokset
konsernirakenteessa
Oma
Säästöpankki-konserniin
yhdistellyt
tytäryritykset
sekä
osakkuus-
ja
yhteisyritykset
Kotipaikka
Yhdistelymenetelmä
Pääasiallinen
toimiala
Konsernin
omistusosuus
31.12.2025
31.12.2024
Kiinteistö
Oy
Lappeenrannan
Säästökeskus
Lappeenranta
Tytäryhtiö
Muu
rahoitusta
palveleva
toiminta
100,0
%
100,0
%
GT
Invest
Oy
Helsinki
Osakkuusyhtiö
Muu
rahoitusta
palveleva
toiminta
48,7
%
48,7
%
City
Kauppapaikat
Oy
Helsinki
Osakkuusyhtiö
Muiden
kiinteistöjen
vuokraus
ja
hallinta
45,3
%
43,3
%
Deleway
Projects
Oy
Seinäjoki
Yhteisyritys
Omien
kiinteistöjen
kauppa
49,0
%
49,0
%
Figure
Taloushallinto
Oy
Espoo
Yhteisyritys
Muu
rahoitusta
palveleva
toiminta
25,0
%
25,0
%
SAV-Rahoitus
Oyj
Helsinki
Yhteisyritys
Muu
luotonanto
48,2
%
48,2
%
Asunto
Oy
Oma
Säästöpankin
talo
Seinäjoki
Yhteinen
toiminto
Asuntojen
ja
asuinkiinteistöjen
hallinta
30,5
%
30,5
%
Tilikauden
2025
muutokset
Oma
Säästöpankki
Oyj
arvioi
pääomaosuusmenetelmällä
yhdisteltävien
City
Kauppapaikat
Oy:n
ja
Deleway
Projects
Oy:n
sijoitusten
arvoja
sekä
yhtiöltä
olevia
saamisia,
joita
on
käsitelty
tosiasiallisesti
osana
nettosijoitusta
yritykseen.
Tilikauden
2024
muutokset
Oma
Säästöpankki
Oyj
pääomitti
osakkuusyhtiötään
GT
Invest
Oy:tä
osakkeenomistajien
yhteisellä
päätöksellä.
Oma
Säästöpankin
osuus
pääomituksesta
oli
0,5
milj.
euroa.
City
Kauppapaikat
Oy:n
osakkeiden
kokonaismäärä
muuttui
raportointikauden
aikana
ja
muutoksen
vaikutuksesta
yhtiön
omistusosuus
on
45,3
%.
Yhtiö
ei
ole
tehnyt
lisäsijoituksia
raportointikaudella.
Oma
Säästöpankki
Oyj
arvioi
pääomaosuusmenetelmällä
yhdisteltävien
GT
Invest
Oy:n
ja
City
Kauppapaikat
Oy:n
sijoitu
sten
arvoja
sekä
yhtiöltä
olevia
saamisia,
joita
on
käsitelty
tosiasiallisesti
osana
nettosijoitusta
yritykseen.
Osuudet
osakkuus-
ja
yhteisyrityksissä
Sijoituksen
arvo
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Figure
Taloushallinto
Oy
178
178
GT
Invest
Oy
6
020
6
020
Deleway
Projects
Oy
1
515
2
049
City
Kauppapaikat
Oy
11
930
14
430
SAV-Rahoitus
Oyj
-
-
Tasearvo
yhteensä
19
643
22
677
Osuudet
pääomaosuusmenetelmällä
yhdisteltävissä
yhteisöissä:
(1
000
euroa)
2025
2024
Kirjanpito-arvo
1.1.
19
460
24
131
Figure
Taloushallinto
Oy
264
305
GT
Invest
Oy
5
942
6
666
Deleway
Projects
Oy
1
640
1
674
City
Kauppapaikat
Oy
11
614
15
487
Lisäykset
66
516
GT
Invest
Oy
-
496
Deleway
Projects
Oy
66
20
Osuus
osakkuusyritysten
tuloksesta
-1
358
-589
Figure
Taloushallinto
Oy
41
-41
GT
Invest
Oy
-102
-1
Deleway
Projects
Oy
-468
-53
City
Kauppapaikat
Oy
-829
-494
Arvonalentuminen
-3
100
-4
598
GT
Invest
Oy
-
-1
219
Deleway
Projects
Oy
-600
-
City
Kauppapaikat
Oy
-2
500
-3
379
Kirjanpito-arvo
31.12.
15
068
19
460
189
Taloudellisen
informaation
yhteenveto
olennaisista
osakkuus-
ja
yhteisyrityksistä
yhtiöiden
omien
tilinpäätösten
lukuihin
perustuen:
Figure
Taloushallinto
Oy
GT
Invest
Oy
Deleway
Projects
Oy
City
Kauppapaikat
Oy
SAV-Rahoitus
Oyj
(1
000
euroa)
2025
2025
2025
2025
2025
Varat
yhteensä
1
922
16
519
1
046
69
656
13
359
Velat
yhteensä
-1
184
-1
855
-285
-46
333
-12
662
Liikevaihto
6
908
-
6
8
403
850
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
6
908
-
6
8
403
850
Tilikauden
voitto
177
-200
-87
-1
629
-1
051
Laaja
tulos
177
-200
-87
-1
629
-1
051
Osakkuusyhtiön
taloudellisen
informaation
täsmäytys
Ryhmän
taseen
kirjanpitoarvoon:
Osakkuusyhtiön
nettovarat
738
14
664
761
21
319
697
Ryhmän
omistusosuus
185
7
137
373
9
664
336
Taloudellisen
informaation
yhteenveto
olennaisista
osakkuus-
ja
yhteisyrityksistä
yhtiöiden
omien
tilinpäätösten
lukuihin
perustuen:
Figure
Taloushallinto
Oy
GT
Invest
Oy
Deleway
Projects
Oy
City
Kauppapaikat
Oy
SAV-Rahoitus
Oyj
(1
000
euroa)
2024
2024
2024
2024
2024
Varat
yhteensä
1
676
15
550
1
064
54
492
18
893
Velat
yhteensä
-1
115
-686
-283
-49
104
-17
145
Liikevaihto
6
884
-
4
8
617
1
351
Liiketoiminnan
tuotot
yhteensä
6
884
-
4
8
617
1
351
Tilikauden
voitto
-97
-13
-980
-1
121
-1
016
Laaja
tulos
-97
-13
-980
-1
121
-1
016
Osakkuusyhtiön
taloudellisen
informaation
täsmäytys
Ryhmän
taseen
kirjanpitoarvoon:
Osakkuusyhtiön
nettovarat
561
14
864
782
3
384
1
748
Ryhmän
omistusosuus
140
7
234
383
1
534
843
190
K35
Olennaiset
tapahtumat
kauden
jälkeen
Kasvun
strategia
Yhtiön
hallitus
hyväksyi
tammikuussa
2026
yhtiön
strategian
ja
taloudelliset
tavoitteet
kaudelle
2026–2029.
Strategian
ytimessä
on
lupaus
tarjota
asiakkaille
Suomen
henkilökohtaisinta
ja
sujuvinta
pankkipalvelua
kaikissa
kohtaamisissa.
Henkilökohtaisuus
nähdään
kilpailuetuna,
joka
erottaa
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
muista
toimijoista
ja
tukee
kasvua
valituissa
asiakassegmenteissä
.
Yhtiö
keskittyy
henkilöasiakkaisiin
ja
pk-yrityssektoriin.
Uudet
taloudelliset
tavoitteet
kaudelle
2026
–2029
ovat:
●
Vertailukelpoinen
ROE:
yli
14
%
●
Vertailukelpoinen
kulu-tuottosuhde:
alle
50
%
●
Palkkiotuottojen
kasvu
vuosittain:
yli
10
%
●
NPS:
yli
50
●
CET1:
2
prosenttiyksikköä
yli
viranomaisvaateen
Lisäksi
yhtiö
päivitti
osinkopolitiikkaa.
Yhtiön
tavoitteena
on
maksaa
tasaista
ja
kasvavaa
osinkoa
vähintään
30
%
tilikauden
nettotuloksesta.
Yhtiöllä
on
valmiudet
lisäosingon
maksamiseen.
Finanssivalvonnan
käynnistämä
kuulemismenettely
Yhtiö
tiedotti
helmikuussa
2025,
että
Finanssivalvonta
on
käynnistänyt
kuulemismenettelyn
koskien
mahdollisten
hallinnollisten
seuraamusten
määräämistä
yhtiölle.
Yhtiö
tiedotti
toukokuussa
2024
Finanssivalvonnan
tehneen
yhtiöön
liittyvistä
epäillyistä
arvopaperimarkkinarikoksista
esitutkintapyynnön
ja
samaan
aikaan
selvittävän
tarvetta
määrätä
yhtiölle
hallinnollisia
seuraamuksia.
Joulukuussa
2025
yhtiö
tiedotti,
että
arvopaperimarkkinarikoksiin
liittyvä
esitutkinta
ja
syyteharkinta
ovat
päättyneet
ja
että
yhtiöön
ei
ole
kohdistettu
rangaistusvaatimuksia
asiassa.
Finanssivalvonta
on
ilmoittanut
käynnistäneensä
hallintolain
mukaisen
kuulemismenettelyn
koskien
mahdollisten
hallinnollisten
seuraamusten
määräämistä
yhtiölle.
Finanssivalvonta
on
varannut
yhtiölle
tilaisuuden
lausua
asiasta
ennen
sen
ratkaisemista.
Yhtiö
tiedottaa
erikseen
Finanssivalvonnan
päätöksestä
ja
sen
mahdollisista
vaikutuksista
yhtiöön,
kun
Finanssivalvonta
on
antanut
asiasta
päätöksen
.
Ulkona
olevien
katettujen
joukkovelkakirjalainojen
takaisinosto
ja
mitätöinti
Yhtiö
tiedotti
helmikuussa
2026
ostaneensa
takaisin
ja
mitätöineensä
ulkona
olevia,
vuonna
2026
erääntyviä
katettuja
joukkovelkakirjalainojaan
nimellisarvoltaan
yhteensä
50
000
000
euroa.
Takaisinostot
laskevat
yhtiön
korkokustannuksia
ja
rahoitusriskiä
sekä
vahvistavat
rahoitusrakennet
ta.
Joukkovelkakirjalainan
(ISIN
FI4000522974)
maksamatta
oleva
summa
on
hankittujen
joukkovelkakirjalainojen
mitätöinnin
jälkeen
550
000
000
euroa.
Muita
raportointikauden
päättymisen
jälkeisiä
tapahtumia,
jotka
edellyttäisivät
lisätietojen
esittämistä
tai
jotka
olennaisesti
vaikuttaisivat
yhtiön
taloudelliseen
asemaan,
ei
ole
tiedossa.
191
K36
Tunnuslukujen
laskentakaavat
Osakekohteinen
tulos
(EPS),
euroa
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
Ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
Laimennusvaikutuksella
oikaistu
osakekohtainen
tulos
(EPS),
euroa
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
Osakepalkkiojärjestelmän
laimennusvaikutuksella
huomioitu
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
192
Oma
Säästöpankki
Oyj
Emoyhtiön
tilinpäätös
Oma
Säästöpankki
Oyj
tuloslaskelma
194
Oma
Säästöpankki
Oyj
tase
195
Oma
Säästöpankki
Oyj
rahoituslaskelma
196
Emoyhtiön
liitetiedot
197
E1
Emoyhtiön
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteet
197
E2
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
luokittelu
199
E3
Saamiset
luottolaitoksilta
ja
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
200
E4
Saamistodistukset
201
E5
Osakkeet
ja
osuudet
201
E6
Johdannaissopimukset
ja
suojauslaskenta
202
E7
Aineettomat
hyödykkeet
202
E8
Aineelliset
hyödykkeet
203
E9
Muut
varat
204
E10
Siirtosaamiset
ja
maksetut
ennakot
204
E11
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
ja
velat
luottolaitoksille
204
E12
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
204
E13
Varaukset
ja
muut
velat
205
E14
Siirtovelat
ja
saadut
ennakot
205
E15
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
205
E16
Laskennalliset
verovelat
ja
-saamiset
206
E17
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
maturiteetti
jakauma
207
E18
Varojen
ja
velkojen
erittely
kotimaan
ja
ulkomaan
rahan
määräisiin
208
E19
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
käyvät
arvot
ja
kirjanpitoarvot
sekä
käyvän
arvon
hierarkia
209
E20
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
211
E21
Rahoitusvarojen
jakauma
riskiluokittain
212
E22
Luottoriskikeskittymät
213
E23
Vakuuksien
ja
muiden
luoton
laatua
parantavien
järjestelyjen
vaikutus
213
E24
Oman
pääoman
muutokset
tilikauden
aikana
214
E25
Osakkeet
ja
osinko-oikeus
216
E26
Korkotuotot
ja
korkokulut
218
E27
Tuotot
oman
pääoman
ehtoisista
sijoituksista
218
E28
Palkkiotuotot
ja
-kulut
218
E29
Käypään
arvoon
tuloslaskelman
kautta
kirjattujen
rahoitusvälineiden
nettotuotot
219
E30
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattujen
rahoitusvarojen
nettotuotot
219
E31
Sijoituskiinteistöjen
nettotuotot
219
E32
Liiketoiminnan
muut
tuotot
ja
kulut
220
E33
Henkilöstökulut
221
E34
Muut
hallintokulut
221
E35
Poistot
ja
arvoalentumiset
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
sekä
osakkeista
ja
osuuksista
221
E36
Lopulliset
ja
odotettavissa
olevat
luottotappiot
222
E37
Vastuut
ja
taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
223
E38
Lähipiiritiedot
224
E39
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
tarjoamat
sijoituspalvelut
225
E40
Oikeudenkäynnit
225
193
E41
Samaan
konserniin
kuuluvilta
tytär-
ja
osakkuusyrityksiltä
saadut
rahoitustuotot
ja
niille
suoritetut
rahoituskulut
226
E42
Saamiset
ja
samaan
konserniin
kuuluvilta
tytär
-
ja
osakkuusyrityksiltä
ja
velat
niille
226
E43
Samaan
konserniin
kuuluvien
tytär-
ja
osakkuusyritysten
puolesta
tehdyt
taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
226
194
Oma
Säästöpankki
Oyj
tuloslaskelma
Liitetieto
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
E26
Korkotuotot
265
689
349
834
E26
Korkokulut
-96
429
-136
168
Korkokate
169
260
213
665
E27
Tuotot
oman
pääoman
ehtoisista
sijoituksista
237
299
E28
Palkkiotuotot
60
796
61
242
E28
Palkkiokulut
-10
144
-10
497
E29
Käypään
arvoon
tuloslaskelman
kautta
kirjattujen
rahoitusvälineiden
nettotuotot
-4
258
-4
501
E30
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattujen
rahoitusvarojen
nettotuotot
-170
-240
E31
Sijoituskiinteistöjen
nettotuotot
11
5
E32
Liiketoiminnan
muut
tuotot
5
974
10
325
Hallintokulut
-88
609
-80
316
E33
Henkilöstökulut
-41
893
-33
514
E34
Muut
hallintokulut
-46
717
-46
802
E35
Poistot
ja
arvonalentumiset
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
-7
931
-6
312
E32
Liiketoiminnan
muut
kulut
-30
013
-26
786
E36
Lopulliset
ja
odotettavissa
olevat
luottotappiot
-47
111
-83
379
Liikevoitto
48
040
73
505
Tilinpäätössiirrot
36
671
38
356
Tuloverot
-16
991
-22
374
Tilikauden
verot
-16
506
-21
712
Aikaisempien
tilikausien
verot
-2
3
Laskennallinen
vero
-483
-665
Varsinaisen
toiminnan
voitto
(tappio)
verojen
jälkeen
67
721
89
486
Tilikauden
voitto
(tappio)
67
721
89
486
195
Oma
Säästöpankki
Oyj
tase
Liitetieto
Vastaavaa
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Käteiset
varat
941
103
395
608
Keskuspankkirahoitukseen
oikeuttavat
saamistodistukset
475
729
474
807
E3
Saamiset
luottolaitoksilta
103
315
283
580
E3
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
713
408
6
291
274
E4
Saamistodistukset
18
739
25
810
Julkisyhteisöiltä
5
050
10
059
Muilta
13
689
15
751
E5
Osakkeet
ja
osuudet
27
257
37
136
E6
Johdannaissopimukset
55
180
78
881
E7
Aineettomat
hyödykkeet
41
740
31
837
E8
Aineelliset
hyödykkeet
18
935
18
583
Sijoituskiinteistöt
ja
sijoituskiinteistöosakkeet
ja
-osuudet
1
381
1
096
Muut
kiinteistöt
ja
kiinteistöyhteisöjen
osakkeet
ja
osuudet
15
737
16
163
Muut
aineelliset
hyödykkeet
1
817
1
324
E9
Muut
varat
6
967
8
024
E10
Siirtosaamiset
ja
maksetut
ennakot
45
715
36
694
E16
Laskennalliset
verosaamiset
10
739
14
858
Vastaavaa
yhteensä
7
458
827
7
697
093
Liitetieto
Vastattavaa
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Vieras
pääoma
E11
Velat
luottolaitoksille
124
899
236
589
E11
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
854
257
4
000
720
Talletukset
3
854
251
4
000
708
Muut
velat
7
12
E12
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
680
549
2
665
565
E6
Johdannaissopimukset
3
954
10
965
E13
Muut
velat
28
604
47
132
E14
Siirtovelat
ja
saadut
ennakot
57
625
61
105
E15
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
60
000
60
000
E16
Laskennalliset
verovelat
109
133
Vieras
pääoma
yhteensä
6
809
998
7
082
208
Tilinpäätössiirtojen
kertymä
E13
Vapaaehtoiset
varaukset
137
112
173
783
Tilinpäätössiirtojen
kertymä
yhteensä
137
112
173
783
E24
Oma
pääoma
E24
Osakepääoma
24
000
24
000
Muut
sidotut
rahastot
Käyvän
arvon
rahasto
-38
620
-53
068
Vapaat
rahastot
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
210
872
210
489
Edellisten
tilikausien
voitto
(tappio)
247
745
170
195
Tilikauden
voitto
(tappio)
67
721
89
486
Oma
pääoma
yhteensä
511
717
441
102
Vastattavaa
yhteensä
7
458
827
7
697
093
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Asiakkaan
puolesta
kolmannen
hyväksi
annetut
sitoumukset
26
037
42
219
Takaukset
ja
pantit
26
037
42
219
Asiakkaan
hyväksi
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset
301
882
319
422
Käyttämättömät
luottojärjestelyt
301
882
319
422
196
Oma
Säästöpankki
Oyj
rahoituslaskelma
Liitetieto
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Liiketoiminnan
rahavirta
Varsinaisen
toiminnan
voitto
verojen
jälkeen
67
721
89
486
Tilikauden
oikaisut*
52
301
87
328
Liiketoiminnan
varojen
lisäys
(-)
tai
vähennys
(+)
556
558
189
584
E4
Saamistodistukset
16
087
58
476
E3
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöltä
534
924
128
422
E5
Osakkeet
ja
osuudet
5
012
-184
E9
Muut
varat
536
2
871
Liiketoiminnan
velkojen
lisäys
(+)
tai
vähennys
(-)
-247
936
-155
959
E11
Velat
luottolaitoksille
-113
790
69
861
E11
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
-118
237
-236
783
E13
Muut
velat
-15
909
10
963
Maksetut
tuloverot
-33
114
-16
639
Liiketoiminnan
rahavirta
yhteensä
395
529
193
801
Investointien
rahavirta
Investoinnit
osakkeisiin
ja
osuuksiin,
lisäykset
-66
-516
Investoinnit
osakkeisiin
ja
osuuksiin,
vähennykset
-
59
Investoinnit
aineellisiin
ja
aineettomiin
hyödykkeisiin
-18
234
-8
141
E7,8
Aineellisten
ja
aineettomien
hyödykkeiden
luovutukset
44
305
Liiketoimintojen
hankinta
-
-70
964
Investointien
rahavirta
yhteensä
-18
256
-79
258
Rahoituksen
rahavirta
Maksetut
osingot
ja
muu
voitonjako
-11
936
-33
139
E12
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat,
lisäykset
214
460
546
523
E12
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat,
vähennykset
-214
568
-823
162
Rahoituksen
rahavirta
yhteensä
-12
043
-309
777
Rahavarojen
nettomuutos
365
230
-195
234
Rahavarat
tilikauden
alussa
678
688
873
923
Rahavarat
tilikauden
lopussa
1
043
918
678
688
Rahavarat
muodostuvat
seuraavista
tase-eristä:
Käteiset
varat
941
103
395
608
Vaadittaessa
maksettavat
saamiset
luottolaitoksilta
102
815
283
080
Yhteensä
1
043
918
678
688
Lisätiedot
rahoituslaskelmaan:
Saadut
korot
263
104
374
054
Maksetut
korot
97
548
128
102
Saadut
osingot
237
299
*Tilikauden
oikaisut:
Tilinpäätössiirrot
-36
671
-38
356
Tuloslaskelman
verot
483
665
Käyvän
arvon
muutokset
3
773
4
779
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
ja
arvonalentumistappiot
47
111
83
379
Poistot
ja
arvonalentumiset
aineettomista
ja
aineellisista
hyödykkeistä
7
980
6
327
Muut
oikaisut
29
625
30
534
Yhteensä
52
301
87
328
197
Emoyhtiön
liitetiedot
E1
Emoyhtiön
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteet
Emoyhtiö
Oma
Säästöpankki
Oyj
laatii
erillistilinpäätöksensä
kirjanpito-
ja
luottolaitoslain
säännösten,
valtiovarainministeriön
luottolaitoksen
tilinpäätöksestä
ja
konsernitilinpäätöksestä
antaman
asetuksen
(698/2014)
sekä
Finanssivalvonnan
Määräykset
ja
ohjeet
2/2016
Rahoitussektorin
kirjanpito,
tilinpäätös
ja
toimintakertomus
mukaisesti.
1.
Ulkomaan
rahan
määräiset
erät
Euroalueeseen
kuulumattomiin
valuuttoihin
sidotut
ulkomaan
rahan
määräiset
varat
ja
velat
on
muunnettu
euroiksi
Euroopan
keskuspankin
noteeraamaan
tilinpäätöspäivän
päätöskurssiin.
Arvostuksessa
syntyneet
kurssierot
on
kirjattu
tuloslaskelmassa
valuuttatoiminnan
nettotuottoihin.
2.
Rahoitusinstrumentit
Emoyhtiö
noudattaa
konsernin
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteita
rahoitusinstrumenttien
osalta.
3.
Johdannaiset
ja
suojauslaskenta
Emoyhtiö
noudattaa
konsernin
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteita
johdannaisten
ja
suojauslaskennan
osalta.
4.
Aineelliset
ja
aineettomat
hyödykkeet
Kiinteistöt
ja
kiinteistöyhteisöjen
osakkeet
on
jaettu
käyttötarkoituksen
perusteella
omassa
käytössä
oleviin
kiinteistöihin
ja
sijoituskiinteistöihin.
Kiinteistöt
on
merkitty
taseeseen
suunnitelman
mukaisilla
poistoilla
vähennetyn
hankintamenon
määräisinä.
Kiinteistöyhteisöjen
osakkeet
ja
osuudet
on
merkitty
taseeseen
hankintamenoon.
Yhtiö
ei
sovella
luottolaitoslain
12
luvun
8§:n
mahdollisuutta
arvostaa
sijoituskiinteistöt
käypään
arvoon.
Omassa
käytössä
olevien
kiinteistöjen
ja
kiinteistöyhteisöjen
osakkeiden
ja
osuuksien
tasearvot
perustuvat
hyödykkeiden
arvoon
suhteessa
varsinaisen
liiketoiminnan
tulonodotuksiin.
Sijoituskiinteistöjen
ja
kiinteistöyhteisöjen
osakkeiden
kirjanpitoarvon
ja
sitä
pysyvästi
alemman
todennäköisen
luovutushinnan
ero,
mikäli
se
on
olennainen,
on
kirjattu
arvonalentumistappiona
kuluksi
sijoituskiinteistöjen
nettotuottoihin.
Mahdolliset
arvonalentumisten
peruutukset
kirjataan
saman
erän
oikaisuiksi.
Yhtiön
keskeiset
sijoituskiinteistökohteet
on
arvioitu
kiinteistökohtaisesti
kauppahinta-
tai
tuottoarvomenetelmää
käyttäen.
Tuottoarvomenetelmän
arviot
perustuvat
kiinteistökohteesta
saatavissa
olevan
nettovuokratuoton
määrään
ja
kiinteistömarkkinoiden
tuottovaateeseen.
Sijoituskiinteistöjen
käyvät
arvot
on
ilmoitettu
liitetiedossa
E8.
5.
Tilinpäätössiirtojen
kertymä
5.1
Verotusperusteiset
varaukset
Verotusperusteisia
varauksia,
mm.
luottotappiovarauksia,
käytetään
yhtiön
tilinpäätös-
ja
verosuunnittelussa.
Verotusperusteisten
varausten
määrä
tai
muutos
eivät
siten
kuvaa
yhtiön
riskejä.
Yhtiön
tilinpäätöksessä
tilinpäätössiirtojen
kertymä
esitetään
siihen
liittyvää
laskennallista
verovelkaa
vähentämättä.
6.
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
Taseen
ulkopuolisina
sitoumuksina
esitetään
asiakkaan
puolesta
kolmannen
hyväksi
annetut
sitoumukset
ja
asiakkaan
hyväksi
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset.
Asiakkaan
puolesta
kolmannen
hyväksi
annettuja
sitoumuksia
ovat
mm.
takaukset
ja
niihin
rinnastettavat
takuusitoumukset.
Sitoumukset
esitetään
sen
määräisenä,
mitä
takaus
tai
takuusitoumus
tilinpäätöshetkellä
enintään
vastaa.
198
Asiakkaan
hyväksi
annettuja
peruuttamattomia
sitoumuksia
ovat
mm.
sitovat
luottolupaukset,
myönnetyt
nostamattomat
luotot
sekä
käyttämättömät
luottolimiitit.
Sitoumukset
esitetään
sen
määräisinä,
mitä
niiden
perusteella
tilinpäätöshetkellä
enintään
voidaan
joutua
maksamaan
.
7.
Korkotuotot
ja
-kulut
Korkotuottoihin
ja
-kuluihin
on
kirjattu
kaikki
korollisista
varoista
ja
veloista
aiheutuvat
korkotuotot
ja
-kulut.
Korot
on
jaksotettu
suoriteperusteella
lukuun
ottamatta
viivästyskorkoja,
jotka
on
kirjattu,
kun
maksu
on
saatu.
Korkotuottoina
tai
-kuluina
on
käsitelty
myös
saamisten
ja
velkojen
hankintahinnan
ja
nimellisarvon
erotus,
joka
on
jaksotettu
saamisen
tai
velan
juoksuajalle.
Vastaerä
on
kirjattu
saamisen
tai
velan
muutokseksi.
Korkotuottoa
on
kerrytetty
myös
arvoltaan
alentuneen
saamisen
kirjanpidossa
jäljellä
olevalle
saldolle
sopimuksen
alkuperäisellä
korolla.
Luotonannon
merkittävät
toimitus-
ja
järjestelypalkkiot
jaksotetaan
korkotuottoihin
efektiivisen
koron
menetelmällä
lainan
odotettavissa
olevan
keskimääräisen
maturiteetin
mukaisesti
sen
sijaan,
että
ne
kirjattaisiin
kerralla
tuotoiksi.
Jaksotusperiaatteen
tarkennus
koskee
yrityksille
ja
asuntoyhtiöille
myönnettyjä
uusia
luottoja.
8.
Rahoitusvarojen
arvonalentuminen
IFRS
9:n
mukainen
rahoitusvarojen
arvonalentumisen
malli
vaatii
johdolta
päätöksiä,
arvioita
ja
oletuksia
erityisesti
seuraavissa
aiheissa:
●
Laskentamallien
valinta
ja
määrittely,
●
Arvioitaessa
onko
rahoitusinstrumenttiin
liittyvä
luottoriski
lisääntynyt
alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen
merkittävästi,
ja
●
Tulevaisuuteen
suuntautuvan
informaation
huomioiminen
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
kirjaamisessa.
8.1
Käyvän
arvon
arviointi
Johdon
harkintaa
käytetään
myös
tapauksissa,
joissa
rahoitusinstrumentin
käypä
arvo
määritellään
arvostusmenetelmien
avulla.
Jos
käytettyjen
arvostusmallien
pohjaksi
ei
ole
käytettävissä
markkinoilta
todennettavissa
olevia
syöttötietoja,
on
johdon
arvioitava
mitä
muita
syöttötietoja
käyvän
arvon
laskemiseksi
käytetään.
Käyvän
arvon
määrittämisen
periaatteita
kuvataan
tarkemmin
laatimisperiaatteissa
kohdassa
”Käyvän
arvon
määrittäminen”.
Johto
arvioi,
milloin
se
katsoo,
että
rahoitusinstrumenttien
markkinat
eivät
ole
toimivat.
Lisäksi
arvioitavaksi
tulee,
onko
yksittäinen
rahoitusinstrumentti
aktiivisen
kaupankäynnin
kohteena
ja
onko
markkinoilta
saatava
hintatieto
luotettava
indikaatio
rahoitusinstrumentin
käyvästä
arvosta.
9.
Poistoperiaatteet
Rakennusten
ja
muiden
kuluvien
aineellisten
ja
aineettomien
hyödykkeiden
hankintamenot
poistetaan
taloudellisen
pitoajan
perusteella
ennalta
laaditun
poistosuunnitelman
mukaan
tasapoistoin.
Poistoajat
ovat
rakennusten
ja
rakennelmien
osalta
10–40
vuotta
ja
koneiden
ja
kaluston
osalta
3–8
vuotta.
Maa-alueista
ei
tehdä
poistoja.
Tietokoneohjelmistojen
kehittämismenot
sekä
lisenssit
aktivoidaan
Aineettomiin
oikeuksiin
ja
poistetaan
3–10
vuodessa.
Pitkävaikutteiset
menot
poistetaan
vaikutusaikanaan
3–10
vuodessa.
Liikearvo
poistetaan
ennalta
laaditun
poistosuunnitelman
mukaan
5
vuodessa.
10.
Muut
kuin
varsinaisen
toiminnan
tuotot
ja
kulut
sekä
pakolliset
varaukset
Yhtiössä
ei
ole
kirjattu
muita
kuin
varsinaisen
toiminnan
tuottoja
ja
kuluja.
Jos
vastaisen
menon
ja
menetyksen
täsmällistä
määrää
tai
toteutumisajankohtaa
ei
tiedetä,
se
merkitään
taseen
pakollisiin
varauksiin.
11.
Verot
Yhtiön
tilinpäätöksessä
tuloverot
on
kirjattu
verotettavan
tulon
perusteella
laskettuna.
Käyvän
arvon
rahastoon
sisältyvästä
positiivisesta
arvonmuutoksesta
on
taseeseen
merkitty
laskennallinen
verovelka
ja
negatiivisesta
arvonmuutoksesta
laskennallinen
verosaaminen.
Lisäksi
käyvän
arvon
rahastosta
tulokseen
siirretystä
negatiivisesta
arvonmuutoksesta
on
kirjattu
laskennallinen
verosaaminen.
Muita
laskennallisia
veroja
ei
yhtiötasolla
ole
kirjattu.
199
E2
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
luokittelu
Jaksotettu
hankintameno
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattavat
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
31.12.2025
Rahoitusvarat
(1
000
euroa)
Käteiset
varat
941
103
-
-
941
103
941
103
Saamiset
luottolaitoksilta
103
315
-
-
103
315
103
315
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
713
278
130
-
5
713
408
5
713
408
Saamistodistukset
-
1
116
493
352
494
468
494
468
Osakkeet
ja
osuudet
-
7
614
-
7
614
7
614
Johdannaissopimukset
-
55
180
-
55
180
55
180
Rahoitusvarat
yhteensä
6
757
696
64
040
493
352
7
315
088
7
315
088
Osakkeet,
omistusyhteys
-
ja
tytäryritykset
19
643
19
643
Sijoituskiinteistöt
1
381
1
381
Muut
kuin
rahoitusvarat
122
715
122
715
Vastaavaa
yhteensä
7
458
827
7
458
827
Jaksotettu
hankintameno
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
31.12.2025
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
Rahoitusvelat
(1
000
euroa)
Velat
luottolaitoksille
124
899
-
124
899
124
899
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
854
257
-
3
854
257
3
854
257
Velat,
joilla
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
60
000
-
60
000
60
000
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
680
549
-
2
680
549
2
680
549
Johdannaissopimukset
-
3
954
3
954
3
954
Rahoitusvelat
yhteensä
6
719
706
3
954
6
723
659
6
723
659
Muut
kuin
rahoitusvelat
86
338
86
338
Vieras
pääoma
yhteensä
6
809
998
6
809
998
31.12.2024
Jaksotettu
hankintameno
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattavat
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
Rahoitusvarat
(1
000
euroa)
Käteiset
varat
395
608
-
-
395
608
395
608
Saamiset
luottolaitoksilta
283
580
-
-
283
580
283
580
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
6
291
144
130
-
6
291
274
6
291
274
Saamistodistukset
-
1
179
499
438
500
617
500
617
Osakkeet
ja
osuudet
-
14
460
-
14
460
14
460
Johdannaissopimukset
-
78
881
-
78
881
78
881
Rahoitusvarat
yhteensä
6
970
332
94
650
499
438
7
564
420
7
564
420
Osakkeet,
omistusyhteys
-
ja
tytäryritykset
22
677
22
677
Sijoituskiinteistöt
1
096
1
096
Muut
kuin
rahoitusvarat
108
900
108
900
Vastaavaa
yhteensä
7
697
093
7
697
093
31.12.2024
Jaksotettu
hankintameno
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
Kirjanpitoarvo
yhteensä
Käypä
arvo
Rahoitusvelat
(1
000
euroa)
Velat
luottolaitoksille
236
589
-
236
589
236
589
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
4
000
720
-
4
000
720
4
000
720
Velat,
joilla
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
60
000
-
60
000
60
000
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
665
565
-
2
665
565
2
665
565
Johdannaissopimukset
-
10
965
10
965
10
965
Rahoitusvelat
yhteensä
6
962
873
10
965
6
973
838
6
973
838
Muut
kuin
rahoitusvelat
108
370
108
370
Vieras
pääoma
yhteensä
7
082
208
7
082
208
200
E3
Saamiset
luottolaitoksilta
ja
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
Saamiset
luottolaitoksilta
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Vaadittaessa
maksettavat
102
815
283
080
Keskusrahalaitokselta
80
970
212
927
Kotimaisilta
luottolaitoksilta
21
845
70
153
Muut
500
500
Kotimaisilta
luottolaitoksilta
500
500
Saamiset
luottolaitoksilta
yhteensä
103
315
283
580
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Yritykset
ja
asuntoyhteisöt
1
751
228
2
095
376
Rahoitus-
ja
vakuutuslaitokset
67
911
100
119
Julkisyhteisöt
14
270
14
256
Kotitaloudet
3
767
699
3
948
586
Kotitalouksia
palvelevat
voittoa
tavoittelemattomat
yhteisöt
67
172
82
276
Ulkomaat
45
128
50
662
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
yhteensä
5
713
408
6
291
274
-
joista
saamiset,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
velallisen
muilla
veloilla
130
130
Järjestämättömät
saamiset
ja
lainanhoitojoustot
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
joista
yli
90
päivää
erääntyneet
saamiset
327
386
162
512
joista
todennäköisesti
maksamatta
jäävät,
jotka
erääntymättömiä
tai
alle
90
päivää
erääntyneitä
197
662
257
430
Järjestämättömät
saamiset,
yhteensä
525
048
419
942
Lainanhoitojoustolliset
saamiset,
yhteensä
198
393
158
930
Sopimuksen
mukainen
jäljellä
oleva
määrä
rahoitusvaroista,
jotka
on
raportointikaudella
kirjattu
pois
lopullisena
luottotappiona
ja
joihin
edelleen
kohdistetaan
perintätoimenpiteitä
3
487
4
426
Saamisista
tilikaudelle
kirjattujen
lopullisten
luottotappioiden
määrä
6
003
12
960
31.12.2025
31.12.2024
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
Yhteensä
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
1.1.
1
975
13
655
97
220
112
850
35
728
Siirto
vaiheeseen
1
129
-1
369
-1
917
-3
157
-1
145
Siirto
vaiheeseen
2
-320
3
765
-2
541
903
1
803
Siirto
vaiheeseen
3
-74
-2
047
25
089
22
968
33
671
Uudet
saamiset
(uusluotonmyöntö)
161
274
4
467
4
902
10
563
Erääntymiset
ja
lyhennykset
-286
-911
-4
137
-5
334
6
406
Alaskirjaukset
(toteutuneet
luottotappiot)
-
-
-6
138
-6
138
-12
960
Toteutuneiden
luottotappioiden
palautukset
-
-
335
335
735
Luottoriskin
muutos
ilman
vaihemuutosta
-22
-335
34
088
33
731
5
902
ECL
-mallin
parametrien
muutokset
16
1
345
7
908
9
270
-
Johdon
arvioihin
perustuvat
muutokset
50
-6
109
-10
038
-16
097
32
148
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
31.12.
1
630
8
267
144
336
154
233
112
850
201
E4
Saamistodistukset
31.12.2025
31.12.2024
(1
000
euroa)
Yhteensä
Joista
keskuspankki-
rahoitukseen
oikeuttavia
saamistodistuksia
Josta
valtion
velkasitou-
muksia
Muita
velkasitou-
muksia
Yhteensä
Joista
keskuspankki-
rahoitukseen
oikeuttavia
saamistodistuksi
a
Josta
valtion
velkasitoum
uksia
Muita
velkasitou-
muksia
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
1
116
-
-
-
1
179
-
-
-
Julkisesti
noteeratut
-
-
-
-
25
-
-
-
Muut
1
116
-
-
-
1
154
-
-
-
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattavat
493
352
475
729
-
475
729
499
438
474
807
-
474
807
Julkisesti
noteeratut
493
117
475
729
-
475
729
499
220
474
807
-
474
807
Muut
235
-
-
-
218
-
-
-
Yhteensä
494
468
475
729
-
475
729
500
617
474
807
-
474
807
joista
saamiset,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
velallisen
muilla
veloilla
427
-
-
-
568
-
-
-
31.12.2025
31.12.2024
Saamistodistukset
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
Yhteensä
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
1.1.
279
71
-
350
478
Siirto
vaiheeseen
1
10
-69
-
-58
-1
Siirto
vaiheeseen
2
-
15
-
15
18
Siirto
vaiheeseen
3
-
-
-
-
-
Uuden
saamiset
(uusluotonmyöntö)
24
-
-
24
46
Erääntymiset
ja
lyhennykset
-21
-2
-
-23
-99
Alaskirjaukset
(toteutuneet
luottotappiot)
-
-
-
-
-
Toteutuneiden
luottotappioiden
palautukset
-
-
-
-
-
Luottoriskin
muutos
ilman
vaihemuutosta
-7
-
-
-7
-48
ECL
-mallin
parametrien
muutokset
-
-
-
-
-
Johdon
arvioihin
perustuvat
muutokset
-24
-
-
-24
-44
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
31.12.
260
15
-
275
350
E5
Osakkeet
ja
osuudet
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
Julkisesti
noteeratut
-
4
564
Muut
7
614
9
895
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat,
yhteensä
7
614
14
460
joista
luottolaitoksissa
-
1
487
joista
muissa
yrityksissä
7
614
12
972
Hankintamenoon
kirjattavat
Osakkeet
ja
osuudet
omistusyhteysyrityksissä
19
643
22
677
joista
luottolaitoksissa
-
-
joista
muissa
yrityksissä
19
643
22
677
Hankintamenoon
kirjattavat,
yhteensä
19
643
22
677
Osakkeet
yhteensä
27
257
37
136
202
E6
Johdannaissopimukset
ja
suojauslaskenta
Johdannaisten
ja
suojauslaskennan
tiedot
on
esitetty
liitetiedossa
K6
Johdannaiset
ja
suojauslaskenta.
E7
Aineettomat
hyödykkeet
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
IT-kulut
4
807
4
696
Liikearvo
13
020
16
917
Keskeneräiset
aineettomat
hyödykkeet
19
462
7
019
Muut
aineettomat
hyödykkeet
4
451
3
204
Yhteensä
41
740
31
837
Aineettomat
hyödykkeet
31.12.2025
31.12.2024
Hankintameno
1.1.
59
775
38
014
+
tilikauden
lisäykset
17
545
21
919
+
siirrot
erien
välillä
-657
-157
Hankintameno
31.12.
76
663
59
775
Kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
1.1.
-27
939
-22
263
-
tilikauden
poistot
-6
985
-5
676
Kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
31.12.
-34
923
-27
939
Kirjanpitoarvo
31.12.
41
740
31
837
Kirjanpitoarvo
1.1.
31
837
15
751
203
E8
Aineelliset
hyödykkeet
31.12.2025
31.12.2024
(1
000
euroa)
Kirjanpitoarvo
Käypä
arvo
Kirjanpitoarvo
Käypä
arvo
Maa-
ja
vesialueet
Omassa
käytössä
252
252
Sijoituskäytössä
76
76
76
76
Yhteensä
328
328
Rakennukset
Omassa
käytössä
971
1
397
Sijoituskäytössä
429
429
144
144
Yhteensä
1
400
1
541
Kiinteistöyhteisöjen
osakkeet
ja
osuudet
Omassa
käytössä
14
513
14
513
Sijoituskäytössä
877
877
877
877
Yhteensä
15
390
15
390
Muut
aineelliset
hyödykkeet
1
817
1
324
Aineelliset
hyödykkeet
yhteensä
18
935
18
583
Sijoituskiinteistöt
on
arvostettu
hankintamenoon.
31.12.2025
Aineellisten
hyödykkeiden
muutokset
tilikauden
aikana
(1
000
euroa)
Sijoituskiinteistöt
ja
sijoituskiinteistö-
osakkeet
Muut
kiinteistöt
ja
kiinteistöosakkeet
Muut
aineelliset
hyödykkeet
Yhteensä
Hankintameno
1.1.
1
738
17
933
12
681
32
351
+
tilikauden
lisäykset
11
12
339
362
-
tilikauden
vähennykset
-
-
-140
-140
+/-
siirrot
erien
välillä
323
-323
657
657
Hankintameno
31.12.
2
071
17
622
13
537
33
230
Kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
1.1.
-641
-1
770
-11
357
-13
768
+/-
vähennyksiin
ja
siirtoihin
kohdistuvat
kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
-25
25
140
140
-
tilikauden
poistot
-24
-140
-503
-667
Kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
31.12.
-690
-1
885
-11
720
-14
295
Kirjanpitoarvo
31.12.
1
381
15
737
1
817
18
935
Kirjanpitoarvo
1.1.
1
096
16
163
1
324
18
583
31.12.2024
Aineellisten
hyödykkeiden
muutokset
tilikauden
aikana
(1
000
euroa)
Sijoituskiinteistöt
ja
sijoituskiinteistö-
osakkeet
Muut
kiinteistöt
ja
kiinteistöosakkeet
Muut
aineelliset
hyödykkeet
Yhteensä
Hankintameno
1.1.
2
010
16
829
12
287
31
127
+
tilikauden
lisäykset
-
1
290
186
1
476
-
tilikauden
vähennykset
-409
-
-
-409
+/-
siirrot
erien
välillä
136
-186
208
157
Hankintameno
31.12.
1
738
17
933
12
681
32
351
Kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
1.1.
-692
-1
725
-10
765
-13
183
+/-
vähennyksiin
ja
siirtoihin
kohdistuvat
kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
66
-
-
66
-
tilikauden
poistot
-15
-45
-591
-651
Kertyneet
poistot
ja
arvonalennukset
31.12.
-641
-1
770
-11
357
-13
768
Kirjanpitoarvo
31.12.
1
096
16
163
1
324
18
583
Kirjanpitoarvo
1.1.
1
318
15
104
1
521
17
944
204
E9
Muut
varat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Maksujenvälityssaamiset
18
27
Muut
6
950
7
997
Yhteensä
6
967
8
024
E10
Siirtosaamiset
ja
maksetut
ennakot
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Korot
27
799
27
628
Muut
17
916
9
066
Yhteensä
45
715
36
694
E11
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
ja
velat
luottolaitoksille
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Talletukset
3
854
251
4
000
708
Vaadittaessa
maksettavat
3
238
663
3
446
746
Muut
615
587
553
962
Muut
velat
7
12
Muut
7
12
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
yhteensä
3
854
257
4
000
720
Velat
luottolaitoksille
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Velat
keskuspankeille
-
90
000
Vaadittaessa
maksettavat
25
998
7
063
Muut
98
901
139
526
Velat
luottolaitoksille
yhteensä
124
899
236
589
E12
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
Yleiseen
liikkeeseen
laskettujen
velkakirjalainojen
tiedot
on
esitetty
liitetiedossa
K13
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkak
irjat.
205
E13
Varaukset
ja
muut
velat
Varaukset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Veroperusteiset
luottotappiovaraukset
137
112
173
783
Yhteensä
137
112
173
783
Muut
velat
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Maksujenvälitysvelat
12
875
26
115
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
annetuista
luottositoumuksista
895
243
Velka,
maksuvelvollisuusvastuu
Säästöpankkien
yhteenliittymä*
8
658
12
958
Muut
6
176
7
816
Yhteensä
28
604
47
132
*Oma
Säästöpankki
Oyj:lle
Eurajoen
ja
Liedon
Säästöpankin
liiketoimintojen
hankinnoissa
kirjatut
maksuvelvollisuusvastuut.
E14
Siirtovelat
ja
saadut
ennakot
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Korot
41
551
42
697
Muut
16
074
18
408
Yhteensä
57
625
61
105
E15
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
ja
joiden
kirjanpitoarvo
ylittää
10
%
näistä
velkojen
yhteismäärästä
(1
000
euroa)
Kirjanpitoarvo
Velan
yksilöintitiedot
31.12.2025
31.12.2024
Korko
%
Eräpäivä
OmaSp
debentuurilaina
I/2022
20
000
20
000
3,00
15.1.2028
OmaSp
debentuurilaina
II/2022
20
000
20
000
3,25
14.7.2028
OmaSp
debentuurilaina
I/2023
20
000
20
000
3,25
23.10.2028
Yhteensä
60
000
60
000
Omiin
varoihin
luettu
määrä
Velan
yksilöintitiedot
31.12.2025
31.12.2024
Oma
Säästöpankki
Oyj
debentuurilaina
I/2022
8
160
12
158
OmaSp
debentuurilaina
II/2022
10
142
14
140
OmaSp
debentuurilaina
I/2023
11
249
15
246
Yhteensä
29
551
41
544
Kaikki
ilmoitetut
velat
ovat
euromääräisiä.
Ilmoitetut
velat
luetaan
vakavaraisuuslaskennassa
luottolaitoksen
alempiin
toissijaisiin
omiin
varoihin.
Ennenaikaisen
takaisinmaksun
ehdot:
Yhtiö
pidättää
itselleen
kaikkien
lainojen
osalta
oikeuden
lunastaa
laina
joko
kokonaan
tai
osittain
takaisin
ennen
eräpäivää.
Ennenaikainen
takaisinmaksu
on
kuitenkin
mahdollista
ainoastaan
Finanssivalvonnan
luvalla,
lukuun
ottamatta
vähäisiä
lunastuksia,
jotka
yhtiö
edelleen
myy
lyhyen
ajan
sisällä
lunastuksesta.
Velkojen
etuoikeutta
ja
velkojen
mahdollista
osakkeisiin
vaihtamista
koskevat
määräykset:
Lainat
on
laskettu
liikkeeseen
velkakirjalain
(622/47)
34
§:n
mukaisena
debentuurilainana.
Lainoilla
on
liikkeeseenlaskijan
muita
velkasitoumuksia
huonompi
etuoikeus.
206
E16
Laskennalliset
verovelat
ja
-saamiset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Muista
väliaikaisista
eroista
lasketut
verosaamiset
975
1
458
Käyvän
arvon
rahastosta
johtuva
laskennallisten
verosaamisten
määrä
9
764
13
400
Laskennalliset
verosaamiset
yhteensä
10
739
14
858
Muista
väliaikaisista
eroista
lasketut
verovelat
55
70
Käyvän
arvon
rahastosta
johtuva
laskennallisten
verovelkojen
määrä
54
63
Laskennalliset
verovelat
yhteensä
109
133
Laskennalliset
verovelat
ja
-saamiset
on
kirjattu
käyvän
arvon
rahastoon
kirjattujen
saamistodistusten
ja
oman
pääoman
ehtoisten
arvopapereiden
käyvän
arvon
muutoksista,
odotettavissa
olevista
luottotappioista
sekä
kirjanpidon
ja
verotuksen
välisistä
muista
väliaikaisista
eroista.
207
E17
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
maturiteettijakauma
31.12.2025
Rahoitusvarat
(1
000
euroa)
Alle
3
kk
3
-
12
kk
1
-
5
vuotta
Yli
5
vuotta
Yhteensä
Keskuspankkirahoitukseen
oikeuttavat
saamistodistukset
14
523
8
890
311
707
140
609
475
729
Saamiset
luottolaitoksilta
102
815
500
-
-
103
315
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
346
348
388
478
1
691
957
3
286
626
5
713
408
Saamistodistukset
235
3
391
15
113
-
18
739
Johdannaissopimukset
-
1
775
37
079
16
327
55
180
Yhteensä
463
920
403
033
2
055
856
3
443
562
6
366
371
31.12.2024
Rahoitusvarat
(1
000
euroa)
Alle
3
kk
3
-
12
kk
1
-
5
vuotta
Yli
5
vuotta
Yhteensä
Keskuspankkirahoitukseen
oikeuttavat
saamistodistukset
4
997
27
139
266
322
176
349
474
807
Saamiset
luottolaitoksilta
283
080
500
-
-
283
580
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
544
552
457
460
1
823
819
3
465
444
6
291
274
Saamistodistukset
7
440
106
17
653
611
25
810
Johdannaissopimukset
-
-
43
912
34
969
78
881
Yhteensä
840
069
485
205
2
151
706
3
677
373
7
154
352
31.12.2025
Rahoitusvelat
(1
000
euroa)
Alle
3
kk
3
-
12
kk
1
-
5
vuotta
Yli
5
vuotta
Yhteensä
Velat
luottolaitoksille
ja
keskuspankeille
76
958
-
47
941
-
124
899
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
447
477
389
328
17
452
-
3
854
257
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
64
595
645
807
1
970
147
-
2
680
549
Velat,
joilla
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
-
-
60
000
-
60
000
Johdannaissopimukset
-
-
2
524
1
430
3
954
Yhteensä
3
589
031
1
035
135
2
098
064
1
430
6
723
659
31.12.2024
Rahoitusvelat
(1
000
euroa)
Alle
3
kk
3
-
12
kk
1
-
5
vuotta
Yli
5
vuotta
Yhteensä
Velat
luottolaitoksille
ja
keskuspankeille
163
523
12
220
49
936
10
909
236
589
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
647
977
332
774
19
969
-
4
000
720
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
4
997
209
830
2
450
738
-
2
665
565
Velat,
joilla
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
-
-
60
000
-
60
000
Johdannaissopimukset
-
118
3
003
7
844
10
965
Yhteensä
3
816
496
554
941
2
583
647
18
753
6
973
838
Vaadittaessa
maksettavat
saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä:
Muut
kuin
määräaikaiset
talletukset
sekä
luotolliset
tilit
on
ilmoitettu
luokassa
alle
3
kk.
208
E18
Varojen
ja
velkojen
erittely
kotimaan
ja
ulkomaan
rahan
määräisiin
31.12.2025
31.12.2024
Varat
(1
000
euroa)
Kotimaan
raha
Ulkomaan
raha
Kotimaan
raha
Ulkomaan
raha
Keskuspankkirahoitukseen
oikeuttavat
saamistodistukset
475
729
-
474
807
-
Saamiset
luottolaitoksilta
103
315
-
283
580
-
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
713
408
-
6
291
274
-
Saamistodistukset
18
739
-
25
810
-
Johdannaissopimukset
55
180
-
78
881
-
Muu
omaisuus
1
089
428
3
028
539
622
3
119
Yhteensä
7
455
799
3
028
7
693
974
3
119
31.12.2025
31.12.2024
Velat
(1
000
euroa)
Kotimaan
raha
Ulkomaan
raha
Kotimaan
raha
Ulkomaan
raha
Velat
luottolaitoksille
ja
keskuspankeille
124
899
-
236
589
-
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
854
257
-
4
000
720
-
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
680
549
-
2
665
565
-
Johdannaissopimukset
3
954
-
10
965
-
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
60
000
-
60
000
-
Muut
velat
28
713
-
47
265
-
Siirtovelat
ja
saadut
ennakot
57
625
-
61
105
-
Yhteensä
6
809
998
-
7
082
208
-
209
E19
Rahoitusvarojen
ja
-velkojen
käyvät
arvot
ja
kirjanpitoarvot
sekä
käyvän
arvon
hierarkia
Rahoitusvarojen
käyvät
arvot
on
ensisijaisesti
määritelty
käyttäen
noteerattuja
markkinahintoja.
Jos
noteerattua
markkinahintaa
ei
ole
ollut
saatavissa,
arvostamisessa
on
käytetty
markkinakorolla
diskontattua
nykyarvoa
tai
muuta
yleisesti
hyväksyttyä
arvostusmallia
tai
-
menetelmää.
Muiden
rahoitusvarojen
käypänä
arvona
on
käytetty
kirjanpitoarvoa.
Rahoitusvelkojen
käypänä
arvona
on
käytetty
kirjanpitoarvoa.
Rahoitusvarat
31.12.2025
31.12.2024
(1
000
euroa)
Kirjanpitoarvo
Käypä
arvo
Kirjanpitoarvo
Käypä
arvo
Käteiset
varat
941
103
941
103
395
608
395
608
Saamiset
luottolaitoksilta
103
315
103
315
283
580
283
580
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
713
408
5
713
408
6
291
274
6
291
274
Saamistodistukset
494
468
494
468
500
617
500
617
Julkisesti
noteeratut
493
117
493
117
499
245
499
245
Muut
1
351
1
351
1
373
1
373
Osakkeet
ja
osuudet
27
257
27
257
37
136
37
136
Julkisesti
noteeratut
-
-
4
564
4
564
Muut
27
257
27
257
32
572
32
572
Johdannaissopimukset
55
180
55
180
78
881
78
881
Total
7
334
731
7
334
731
7
587
097
7
587
097
Rahoitusvelat
31.12.2025
31.12.2024
(1
000
euroa)
Kirjanpitoarvo
Käypä
arvo
Kirjanpitoarvo
Käypä
arvo
Velat
luottolaitoksille
124
899
124
899
236
589
236
589
Velat
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
3
854
257
3
854
257
4
000
720
4
000
720
Yleiseen
liikkeeseen
lasketut
velkakirjat
2
680
549
2
680
549
2
665
565
2
665
565
Johdannaissopimukset
3
954
3
954
10
965
10
965
Velat,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
60
000
60
000
60
000
60
000
Yhteensä
6
723
659
6
723
659
6
973
838
6
973
838
Taseessa
käypään
arvoon
arvostetut
rahoitusinstrumentit
(1
000
euroa)
31.12.2025
Rahoitusvarat
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Saamistodistukset
493
795
-
672
494
468
Osakkeet
ja
osuudet
-
3
028
4
586
7
614
Johdannaissopimukset
-
55
180
-
55
180
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
-
-
130
130
Yhteensä
493
795
58
208
5
388
557
392
Rahoitusvelat
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Johdannaissopimukset
-
3
954
-
3
954
31.12.2024
Rahoitusvarat
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Saamistodistukset
499
226
-
1
392
500
617
Osakkeet
ja
osuudet
4
564
3
119
6
776
14
460
Johdannaissopimukset
-
78
881
-
78
881
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
-
-
130
130
Yhteensä
503
790
82
000
8
298
594
088
Rahoitusvelat
Taso
1
Taso
2
Taso
3
Yhteensä
Johdannaissopimukset
-
10
965
-
10
965
Käypä
arvo
ja
suoraan
tuloslaskelmaan
merkityt
arvonmuutokset
sekä
käyvän
arvon
rahastoon
merkityt
muutokset
kustakin
käypään
arvoon
merkittyjen
rahoitusvälineiden
ryhmästä
(1
000
euroa)
31.12.2025
Käypä
arvo
varat
Käypä
arvo
velat
Arvonmuutos
tuloslaskelma
Arvonmuutos
käyvän
arvon
rahasto
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattavat
rahoitusvarat
305
516
-
-
-48
550
210
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
rahoitusvarat
251
876
3
954
-3
631
-
Yhteensä
557
392
3
954
-3
631
-48
550
31.12.2024
Käypä
arvo
varat
Käypä
arvo
velat
Arvonmuutos
tuloslaskelma
Arvonmuutos
käyvän
arvon
rahasto
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattavat
rahoitusvarat
270
539
-
-
-66
685
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavat
rahoitusvarat
323
549
10
965
-4
728
-
Yhteensä
594
088
10
965
-4
728
-66
685
211
E20
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
2025
Tase
-erä
Jaksotettuun
hankintamenoon
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
Käypään
arvoon
muiden
laajaan
tuloksen
erien
kautta
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
Yhteensä
Käteiset
varat
941
103
-
-
-
941
103
Saamiset
luottolaitoksilta
103
315
-
-
-
103
315
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
865
746
-
-
-152
338
5
713
408
Saamistodistukset*
-
1
116
493
352
-
494
468
Osakkeet
ja
osuudet
-
7
614
-
-
7
614
Osakkeet
ja
osuudet
omistusyhteysyrityksissä
-
-
19
643
-
19
643
Johdannaissopimukset
-
55
180
-
-
55
180
Rahoitusvarat
yhteensä
6
910
164
63
910
512
995
-152
338
7
334
731
Taseen
ulkopuoliset
erät
301
882
-
-
-895
300
987
Yhteensä
7
212
046
63
910
512
995
-153
233
7
635
718
*
Käypään
arvoon
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavista
saamistodistuksista
on
kirjattu
käyvän
arvon
rahastoon
odotettavissa
olevia
luottotappioita
275
094,43
euroa.
2024
Tase
-erä
Jaksotettuun
hankintamenoon
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
Käypään
arvoon
muiden
laajaan
tuloksen
erien
kautta
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
Yhteensä
Käteiset
varat
395
608
-
-
-
395
608
Saamiset
luottolaitoksilta
283
580
-
-
-
283
580
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
6
403
882
-
-
-112
608
6
291
274
Saamistodistukset*
-
1
179
499
438
-
500
617
Osakkeet
ja
osuudet
-
14
460
-
-
14
460
Osakkeet
ja
osuudet
omistusyhteysyrityksissä
-
-
22
677
-
22
677
Johdannaissopimukset
-
78
881
-
-
78
881
Rahoitusvarat
yhteensä
7
083
070
94
520
522
115
-112
608
7
587
097
Taseen
ulkopuoliset
erät
319
422
-
-
-243
319
179
Yhteensä
7
402
492
94
520
522
115
-112
850
7
906
276
*
Käypään
arvoon
laajan
tuloksen
erien
kautta
kirjattavista
saamistodistuksista
on
kirjattu
käyvän
arvon
rahastoon
odotettavissa
olevia
luottotappioita
349
631,89
euroa.
212
E21
Rahoitusvarojen
jakauma
riskiluokittain
Riskiluokka
1:
Matalan
riskiluokan
eriin
katsotaan
kuuluvaksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
AAA-AA
-tason
henkilöasiakkaat,
AAA-AA+
-tason
yritys-,
as.oy-
ja
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
2:
Kohtuullisen
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
A-B
-tason
henkilöasiakkaat,
AA-
A+
-tason
yritys-
ja
as.oy-asiakkaat
sekä
AA-A
-tason
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
3:
Kasvaneen
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
C-tason
henkilöasiakkaat
sekä
A-
tason
yritys-
ja
as.oy-asiakkaat
sekä
B-C
-tason
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
4:
Korkeimman
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
D-tason
henkilöasiakkaat,
B-D
-
tason
yritys-
ja
as.oy-asiakkaat,
D-tason
maatalousasiakkaat
sekä
maksukyvyttömät
asiakkaat.
Riskiluokka
ei
luokiteltu
-erään
kuuluvat
sellaiset
luotot
tai
saamistodistukset,
joille
yhtiö
ei
ole
määritellyt
luottoluokitusta
tai
joille
ei
ole
saatavissa
ulkoista
luottoluokitusta.
31.12.2025
31.12.2024
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
Yhteensä
Riskiluokka
1
2
537
041
45
795
-
2
582
836
2
611
596
Riskiluokka
2
2
383
092
296
331
-
2
679
424
3
219
350
Riskiluokka
3
42
098
241
744
-
283
841
399
071
Riskiluokka
4
2
220
84
232
512
744
599
196
471
824
Riskiluokka
ei
luokiteltu
448
20
375
-
20
823
23
578
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
4
964
899
688
477
512
744
6
166
120
6
725
418
Tappioita
koskeva
vähennyserä
1
630
8
267
144
336
154
233
112
851
Yhteensä
4
963
269
680
210
368
409
6
011
887
6
612
568
31.12.2025
31.12.2024
Saamistodistukset
(1
000
euroa)
Vaihe
1
Vaihe
2
Vaihe
3
Yhteensä
Yhteensä
Riskiluokka
1
453
500
-
-
453
500
471
250
Riskiluokka
2
116
-
-
116
400
Riskiluokka
3
-
-
-
-
-
Riskiluokka
4
-
-
-
-
-
Riskiluokka
ei
luokiteltu
73
200
2
300
-
75
500
71
050
Pääomaerät
riskiluokittain,
yhteensä
526
816
2
300
-
529
116
542
700
Tappioita
koskeva
vähennyserä
260
15
-
275
350
Yhteensä
526
556
2
285
-
528
841
542
350
213
E22
Luottoriskikeskittymät
Riskiluokka
1:
Matalan
riskiluokan
eriin
katsotaan
kuuluvaksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
AAA-AA
-tason
henkilöasiakkaat,
AAA-AA+
-
tason
yritys-,
as.oy-
ja
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
2:
Kohtuullisen
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
A-B
-tason
henkilöasiakkaat,
AA-A+
-tason
yritys-
ja
as.oy-asiakkaat
sekä
AA-A
-tason
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
3:
Kasvaneen
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
C-tason
henkilöasiakkaat
sekä
A-tason
yritys-
ja
as.oy-asiakkaat
sekä
B-C
-tason
maatalousasiakkaat.
Riskiluokka
4:
Korkeimman
riskin
eriin
katsotaan
kuuluviksi
yhtiön
sisäisen
luottoluokituksen
D-tason
henkilöasiakkaat,
B-D
-tason
yritys-
ja
as.oy-asiakkaat,
D-tason
maatalousasiakkaat
sekä
maksukyvyttömät
asiakkaat.
Riskiluokka
ei
luokiteltu
-erään
kuuluvat
sellaiset
luotot
tai
saamistodistukset,
joille
yhtiö
ei
ole
määritellyt
luottoluokitusta
tai
joille
ei
ole
saatavissa
ulkoista
luottoluokitusta.
31.12.2025
31.12.2024
Lainat
ja
saamiset
sekä
taseen
ulkopuoliset
erät
toimialoittain
Riskiluokka
1
Riskiluokka
2
Riskiluokka
3
Riskiluokka
4
Riskiluokka
ei
luokiteltu
Yhteensä
Yhteensä
Yritykset
979
169
520
912
113
662
307
980
16
418
1
938
142
2
274
431
Kiinteistöala
653
799
230
141
51
161
178
170
23
1
113
294
1
250
247
Maatalous
1
438
48
885
41
1
901
15
757
109
396
73
640
Rakentaminen
64
644
34
641
11
521
15
872
79
126
757
161
846
Majoitus-
ja
ravitsemistoiminta
16
149
14
649
8
472
16
788
34
56
092
66
296
Tukku
-
ja
vähittäiskauppa
40
418
56
194
9
483
25
654
73
131
821
188
296
Rahoitus-
ja
vakuutustoiminta
13
354
22
316
2
342
11
036
1
49
048
58
288
Muut
189
368
114
086
30
642
58
559
452
393
106
475
816
Julkisyhteisöt
166
15
831
-
-
-
15
997
15
848
Voittoa
tavoittelemattomat
yhteisöt
20
687
47
925
1
876
847
15
71
351
92
775
Rahoitus-
ja
vakuutuslaitokset
7
125
36
983
498
47
000
21
91
627
123
134
Kotitaloudet
1
575
688
2
057
773
167
805
243
369
4
368
4
049
003
4
219
230
Yhteensä
31.12.
2
582
836
2
679
424
283
841
599
196
20
823
6
166
120
6
725
418
E23
Vakuuksien
ja
muiden
luoton
laatua
parantavien
järjestelyjen
vaikutus
Luottoriskille
alttiina
oleva
määrä,
johon
kohdistuu
vakuus
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Kuvaus
hallussa
olevasta
vakuudesta
Asuntoluotot
3
102
837
3
259
157
Pääosin
asuinkiinteistövakuuksia
Yritysluotot
1
705
560
2
004
128
Pääosin
kiinteistövakuuksia
Kulutusluotot
322
652
351
454
Pääosin
asuinkiinteistövakuuksia
Muut
678
876
736
221
Pääosin
kiinteistövakuuksia
Saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
5
809
925
6
350
960
214
E24
Oman
pääoman
muutokset
tilikauden
aikana
(1
000
euroa)
Tilikauden
alussa
Lisäykset
Vähennykset
Tilikauden
lopussa
Osakepääoma
20
700
-
-
20
700
Osakepääomaan
siirretty
luottotappiovaraus
3
300
-
-
3
300
Muut
sidotut
rahastot
-53
068
22
100
-7
651
-38
620
Käyvän
arvon
rahasto
-53
068
22
100
-7
651
-38
620
Käypään
arvoon
arvostamisesta
-53
068
22
100
-7
651
-38
620
Vapaat
rahastot
210
489
382
-
210
872
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
210
489
382
-
210
872
Edellisten
tilikausien
voitto
170
195
89
486
-11
936
247
745
Tilikauden
voitto
89
486
67
721
-89
486
67
721
Oma
pääoma
yhteensä
441
102
179
689
-109
073
511
717
Käyvän
arvon
rahaston
muutokset
tilikauden
aikana
31.12.2025
(1
000
euroa)
Saamis-
todistukset
Osakkeet
ja
osuudet
Rahavirran
suojauksesta
Yhteensä
Käyvän
arvon
rahasto
1.1.2025
-53
068
-
-
-53
068
Käyvän
arvon
lisäykset
25
283
-
-
25
283
Käyvän
arvon
vähennykset
-7
577
-
-
-7
577
Käyvän
arvon
rahastosta
tuloslaskelmaan
siirretyt
428
-
-
428
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
-75
-
-
-75
Käyvän
arvon
rahaston
muutokset
2025,
yhteensä
18
061
-
-
18
061
Käyvän
arvon
rahaston
saldo
31.12.2025
(brutto)
-48
275
-
-
-48
275
Laskennallinen
verosaaminen
(+)/verovelka
(-)
9
655
-
-
9
655
Käyvän
arvon
rahasto
31.12.2025
-38
620
-
-
-38
620
31.12.2024
(1
000
euroa)
Saamis-
todistukset
Osakkeet
ja
osuudet
Rahavirran
suojauksesta
Yhteensä
Käyvän
arvon
rahasto
1.1.2024
-61
756
-
-
-61
756
Käyvän
arvon
lisäykset
30
618
-
-
30
618
Käyvän
arvon
vähennykset
-20
103
-
-
-20
103
Käyvän
arvon
rahastosta
tuloslaskelmaan
siirretyt
473
-
-
473
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
-128
-
-
-128
Käyvän
arvon
rahaston
muutokset
2024,
yhteensä
10
860
-
-
10
860
Käyvän
arvon
rahaston
saldo
31.12.2024
(brutto)
-66
335
-
-
-66
335
Laskennallinen
verosaaminen
(+)/verovelka
(-)
13
267
-
-
13
267
Käyvän
arvon
rahasto
31.12.2024
-53
068
-
-
-53
068
Laskelma
jakokelpoisesta
omasta
pääomasta
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Voitto
edellisiltä
tilikausilta
247
745
170
195
Tilikauden
voitto
67
721
89
486
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
210
872
210
489
Käyvän
arvon
rahasto
-38
620
-53
068
Aktivoidut
kehittämismenot
-20
132
-9
270
Yhteensä
467
585
407
832
215
Muut
sidotut
rahastot
Käyvän
arvon
rahasto
Käyvän
arvon
rahastoon
sisältyy
rahoitusvarojen
käyvän
arvon
muutos
laskennallisella
verolla
vähennettynä.
Käyvän
arvon
rahastoon
kirjattujen
rahoitusvarojen
arvo
siirretään
tuloslaskelmaan
varojen
myynnin
tai
arvonalentumisen
yhteydessä.
Vapaat
rahastot
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahastoon
on
kirjattu
yleisö
-
ja
instituutioannissa
ja
henkilöstöanneissa
2017–
2018
kerätyt
varat.
Lisäksi
sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
sisältää
yritysjärjestelyiden
yhteydessä
liikkeeseen
lasketuista
osakkeista
saadut
varat
sekä
osakesäästöohjelman
annissa
2024
ja
2025
kerätyt
varat.
Tilikaudella
2025
sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahastoon
kirjattiin
osakesäästöohjelman
suunnatusta
osakeannista
saadut
varat
0,4
milj.
euroa.
Kertyneet
voittovarat
Kertyneet
voittovarat
ovat
tilikaudelta
ja
aiemmilta
tilikausilta
kertyneitä
varoja,
joita
ei
ole
jaettu
voitonjakona
omistajille.
216
E25
Osakkeet
ja
osinko-oikeus
Osakkeiden
lukumäärä
on
33
336
549
kpl
ja
osakkeen
äänimäärä
1
ääni
/
osake.
Osakkeella
ei
ole
nimellisarvoa.
Omistus
31.12.2025
Osakkeiden
lkm
Osuus
osakkeista,
%
Etelä-Karjalan
Säästöpankkisäätiö
8
578
759
25,7
Parkanon
Säästöpankkisäätiö
3
330
000
10,0
Liedon
Säästöpankkisäätiö
3
125
049
9,4
Töysän
Säästöpankkisäätiö
2
935
000
8,8
Kuortaneen
Säästöpankkisäätiö
1
925
000
5,8
Hauhon
Säästöpankkisäätiö
1
637
980
4,9
Rengon
Säästöpankkisäätiö
1
021
255
3,1
Suodenniemen
Säästöpankkisäätiö
800
000
2,4
Keskinäinen
Työeläkevakuutusyhtiö
Elo
732
000
2,2
Joroisten
Oma
Osuuskunta
689
150
2,1
10
suurinta
omistajaa
24
774
193
74,3
Muut
8
562
356
25,7
Yhteensä
33
336
549
100,0
Omistus
31.12.2024
Osakkeiden
lkm
Osuus
osakkeista,
%
Etelä-Karjalan
Säästöpankkisäätiö
8
578
759
25,8
Parkanon
Säästöpankkisäätiö
3
300
000
9,9
Liedon
Säästöpankkisäätiö
3
125
049
9,4
Töysän
Säästöpankkisäätiö
2
935
000
8,8
Kuortaneen
Säästöpankkisäätiö
1
925
000
5,8
Hauhon
Säästöpankkisäätiö
1
649
980
5,0
Rengon
Säästöpankkisäätiö
1
065
661
3,2
Suodenniemen
Säästöpankkisäätiö
800
000
2,4
Keskinäinen
Työeläkevakuutusyhtiö
Elo
732
000
2,2
Joroisten
Oma
Osuuskunta
689
150
2,1
10
suurinta
omistajaa
24
800
599
74,5
Muut
8
492
172
25,5
Yhteensä
33
292
771
100,0
Osakemäärät
kpl,
ulkona
olevat
osakkeet
31.12.2025
31.12.2024
Osakkeiden
lukumäärä
kauden
alussa
(pois
lukien
omat
osakkeet)
33
156
124
33
073
851
Muutokset
kauden
aikana
Omien
osakkeiden
ostot
/
palautuneet
osakkeet
-372
-
Osakepalkkiojärjestelmän
kautta
luovutetut
osakkeet
4
819
64
739
Suunnatut
osakeannit
43
778
17
534
Osakkeiden
lukumäärä
kauden
lopussa
(pois
lukien
omat
osakkeet)
33
204
349
33
156
124
217
Yhtiön
omassa
hallussa
oli
132
200
osaketta
31.12.2025.
Omassa
hallussa
olevien
osakkeiden
hankintameno
yhteensä
oli
2,5
milj.
euroa.
Yhtiössä
ei
ole
eri
osakelajeja.
Kaikilla
osakkeilla
on
yhtäläi
nen
osinko-oikeus
ja
muut
oikeudet.
Yhtiön
hallitus
vahvisti
helmikuussa
2024
vuosien
2022–
2023
osakepohjaisen
kannustinjärjestelmän
ansaintakriteerien
täyttymisen
sekä
hyväksyi
218
293
osakkeen
maksamisen
sisältäen
rahana
maksettavan
osuuden.
Osakepalkkiot
maksetaan
noin
viiden
vuoden
kuluessa
kuudessa
erässä.
Tilikauden
2025
aikana
yhtiö
luovutti
avainhenkilöille
yhteensä
4
819
osaketta.
Muihin
osakepohjaisiin
kannustinjärjestelmiin
liittyen
ei
luovutettu
osakkeita
tilikauden
aikana.
Yhtiökokous
valtuutti
8.4.2025
hallituksen
päättämään
yhtiön
osakkeiden
antamisesta
tai
luovuttamisesta
sekä
osakeyhtiölain
10
luvun
1
§:n
tarkoittamien
osakkeisiin
oikeuttavien
erityisten
oikeuksien
antamisesta.
Valtuutuksen
nojalla
annettavien
osakkeiden
lukumäärä,
mukaan
lukien
erityisten
oikeuksien
perusteella
saatavat
osakkeet,
voi
olla
yhteensä
enintään
3
000
000
osaketta.
Hallitus
valtuutettiin
päättämään
enintään
1
000
000
yhtiön
oman
osakkeen
hankkimisesta
yhtiön
vapaaseen
omaan
pääomaan
kuuluvilla
varoilla.
Valtuutukset
ovat
voimassa
seuraavaan
varsinaisen
yhtiökokouksen
päättymiseen
saakka,
kuitenkin
enintään
30.6.2026
asti.
Yhtiön
hallitus
päätti
helmikuussa
jatkaa
vuonna
2024
perustettua
henkilöstön
OmaOsake-osakesäästöohjelmaa.
Uuden
ohjelmakauden
yksityiskohdat
vastaavat
aiempaa
ohjelmakautta.
Yhtiön
hallitus
päätti
touko-
ja
marraskuussa
suunnatusta
osakeannista
osakesäästöohjelman
säästöosakkeiden
luovuttamiseksi.
Liikkeeseen
laskettiin
yhteensä
43
778
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
uutta
osaketta.
218
E26
Korkotuotot
ja
korkokulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Korkotuotot
Keskuspankkirahoitukseen
oikeuttavista
saamistodistuksista
3
713
3
963
Saamisista
luottolaitoksilta
13
537
15
531
Saamisista
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
245
955
325
863
Saamistodistuksista
284
324
Johdannaissopimuksista
-1
329
1
572
Rahoitusvelkojen
negatiivista
korkokuluista
797
799
Muut
korkotuotot
2
731
1
781
Yhteensä
265
689
349
834
Korkotuotot
vaiheeseen
3
kirjatuista
rahoitusvaroista
21
755
22
147
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Korkokulut
Veloista
luottolaitoksille
-5
078
-7
336
Veloista
yleisölle
ja
julkisyhteisöille
-28
291
-35
996
Yleiseen
liikkeeseen
lasketuista
velkakirjoista
-70
285
-75
665
Johdannaissopimuksista
10
375
-13
765
Veloista,
joilla
on
huonompi
etuoikeus
kuin
muilla
veloilla
-1
902
-2
022
Negatiiviset
korkotuotot
rahoitusvaroista
-469
-469
Muut
korkokulut
-780
-915
Yhteensä
-96
429
-136
168
E27
Tuotot
oman
pääoman
ehtoisista
sijoituksista
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Käypään
arvoon
tuloksen
kautta
kirjatuista
sijoituksista
saadut
osinkotuotot
237
299
Yhteensä
237
299
E28
Palkkiotuotot
ja
-kulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Palkkiotuotot
Luotonannosta
11
593
12
693
Ottolainauksesta
121
135
Maksuliikenteestä
34
573
34
121
Omaisuudenhoidosta
1
539
867
Välitetystä
toiminnasta
10
647
10
375
Takausten
myöntämisestä
1
500
2
180
Muut
palkkiotuotot
823
871
Yhteensä
60
796
61
242
Palkkiokulut
Maksetut
toimitusmaksut
-2
159
-2
256
Muut
-7
986
-8
241
Yhteensä
-10
144
-10
497
219
E29
Käypään
arvoon
tuloslaskelman
kautta
kirjattujen
rahoitusvälineiden
nettotuotot
1-12/2025
1-12/2024
(1
000
euroa)
Myyntivoitot
ja
-tappiot
(netto)
Käyvän
arvon
muutokset
(netto)
Yhteensä
Myyntivoitot
ja
-tappiot
(netto)
Käyvän
arvon
muutokset
(netto)
Yhteensä
Saamistodistuksista
-
-44
-44
-
32
32
Osakkeista
ja
osuuksista
-226
-4
307
-4
533
59
-4
012
-3
954
Johdannaissopimuksista
ja
muista
saamisista
-
186
186
-
19
19
Valuuttatoiminnan
nettotuotot
-401
-
-401
168
-
168
Yhteensä
-627
-4
165
-4
792
227
-3
962
-3
735
Suojaavien
johdannaisten
käyvän
arvon
muutos
(netto)
-
-19
627
-19
627
-
13
637
13
637
Suojaavien
kohteiden
käyvän
arvon
muutos
(netto)
-
20
161
20
161
-
-14
403
-14
403
Suojauslaskennan
nettotulos
-
534
534
-
-766
-766
Tuloslaskelmaerä
yhteensä
-627
-3
631
-4
258
227
-4
728
-4
501
E30
Käypään
arvoon
käyvän
arvon
rahaston
kautta
kirjattujen
rahoitusvarojen
nettotuotot
1-12/2025
1-12/2024
(1
000
euroa)
Myyntivoitot
ja
-
tappiot
(netto)
Siirrot
käyvän
arvon
rahastosta
Yhteensä
Myyntivoitot
ja
-
tappiot
(netto)
Siirrot
käyvän
arvon
rahastosta
Yhteensä
Saamistodistuksista
124
-293
-170
233
-473
-240
Yhteensä
124
-293
-170
233
-473
-240
E31
Sijoituskiinteistöjen
nettotuotot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Vuokra
-
ja
osinkotuotot
193
190
Vuokrakulut
4
-5
Suunnitelman
mukaiset
poistot
-49
-15
Myyntivoitot
ja
-tappiot
(netto)
-
-39
Muut
tuotot
5
4
Muut
kulut
-143
-130
Yhteensä
11
5
220
E32
Liiketoiminnan
muut
tuotot
ja
kulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Liiketoiminnan
muut
tuotot
Vuokratuotot
omassa
käytössä
olevasta
kiinteistöomaisuudesta
63
85
Käyttökorvaukset
henkilökunnan
käytössä
olevista
lomamökeistä
14
13
Vakuutusyhtiöiltä
saadut
korvaukset,
jotka
eivät
kohdistu
sijoituskiinteistöihin
39
-
Muut
tuotot
5
858
10
228
Yhteensä
5
974
10
325
Liiketoiminnan
muut
kulut
1-12/2025
1-12/2024
Vuokrakulut
-5
187
-4
472
Kulut
omassa
käytössä
olevasta
kiinteistöomaisuudesta
-2
189
-1
995
Vakuusrahastomaksut
-574
-2
828
Muut
kulut
-22
063
-17
491
Yhteensä
-30
013
-26
786
Tilikaudelle
kirjattiin
riskienhallinnan
kehitystoimenpiteiden
ja
valvojan
antamien
havaintojen
toimenpidekuluja
sekä
"Noste"
kehityshankeen
kuluja
yhteensä
8,0
milj.
euroa.
Lisäksi
ohjeiden
vastaisen
toiminnan
selvittämisestä
aiheutuneita
kuluja
3,4
milj.
euroa.
Tilintarkastajan
palkkiot
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
KPMG
Oy
Ab
Tilintarkastajan
palkkiot
toimeksiantoryhmittäin:
Tilintarkastus
375
383
Veroneuvonta
26
-
Muut
palvelut
248
115
Yhteensä
649
498
Rahoitusvakausvirasto
on
vahvistanut
maksuiksi:
Talletussuojarahaston
maksu
-574
-2
828
josta
vanhasta
talletussuojarahastosta
maksettu
määrä
(VTS-rahasto)
-574
-2
828
221
E33
Henkilöstökulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Palkat
ja
palkkiot
-34
873
-27
828
Henkilösivukulut
-7
019
-5
686
Eläkekulut
-5
936
-5
042
Muut
henkilösivukulut
-1
083
-645
Yhteensä
-41
893
-33
514
Henkilöstön
lukumäärä
31.12.2025
31.12.2024
Vakinainen
kokoaikainen
henkilöstö
588
532
Vakinainen
osa-aikainen
henkilöstö
5
7
Määräaikainen
henkilöstö
49
46
Yhteensä
642
585
Henkilöstön
lukumäärä
tilikaudella
keskimäärin
642
518
Eläkevastuut
Henkilöstön
eläketurva
on
järjestetty
eläkevakuutusyhtiö
Elo:n
kautta
eikä
kattamatonta
eläkevastuuta
ole.
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyiden
tiedot
esitetään
konsernin
liitetiedolla
K28
eläkevastuu.
E34
Muut
hallintokulut
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Muut
henkilöstökulut
-3
831
-3
026
Toimistokulut
-12
631
-11
200
IT-kulut
-23
452
-26
772
Yhteyskulut
-2
140
-1
795
Edustus-
ja
markkinointikulut
-4
243
-3
702
Muut
hallintokulut
-420
-306
Yhteensä
-46
717
-46
802
E35
Poistot
ja
arvonalentumiset
aineellisista
ja
aineettomista
hyödykkeistä
sekä
osakkeista
ja
osuuksista
(1
000
euroa)
1-12/2025
1-12/2024
Suunnitelman
mukaiset
poistot
-7
603
-6
312
Aineelliset
hyödykkeet
-619
-636
Aineettomat
hyödykkeet
-6
985
-5
676
Arvonalentumiset
ja
niiden
peruutukset
-328
-
Aineelliset
hyödykkeet
-328
-
Yhteensä
-7
931
-6
312
222
E36
Lopulliset
ja
odotettavissa
olevat
luottotappiot
(1
000
euroa)
1-12/2025
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
jaksotettuun
hankintamenoon
kirjattavista
rahoitusvaroista
sekä
takauksista
ja
muista
taseen
ulkopuolisista
sitoumuksista
Odotettavissa
olevat
luottotappiot,
brutto
Peruutukset
Tuloslaskelmaan
kirjatut
lopullisten
luottotappioiden
peruutukset
Tuloslaskelmaan
kirjatut
lopulliset
luottotappiot
ja
arvonalentumis-
tappiot
Odotettavissa
olevat
ja
lopulliset
luottotappiot
yhteensä
Saamisista
luottolaitoksilta
-674
-
-
-
-674
Saamisista
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
-42
355
2
299
335
-6
003
-45
724
Saamistodistukset
75
-
-
-135
-60
Taseen
ulkopuoliset
erät
-652
-
-
-
-652
Yhteensä
-43
606
2
299
335
-6
138
-47
111
(1
000
euroa)
1-12/2024
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
jaksotettuun
hankintamenoon
kirjattavista
rahoitusvaroista
sekä
takauksista
ja
muista
taseen
ulkopuolisista
sitoumuksista
Odotettavissa
olevat
luottotappiot,
brutto
Peruutukset
Tuloslaskelmaan
kirjatut
lopullisten
luottotappioiden
peruutukset
Tuloslaskelmaan
kirjatut
lopulliset
luottotappiot
ja
arvonalentumis-
tappiot
Odotettavissa
olevat
ja
lopulliset
luottotappiot
yhteensä
Saamisista
luottolaitoksilta
-22
117
3
-
-
-22
114
Saamisista
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä
-52
282
3
043
735
-12
960
-61
463
Saamistodistukset
128
-
-
-
128
Taseen
ulkopuoliset
erät
70
-
-
-
70
Yhteensä
-74
201
3
046
735
-12
960
-83
379
223
E37
Vastuut
ja
taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
Vuokravastuut
Ei-peruutettavissa
olevien
vuokrasopimusten
perusteella
maksettavat
vähimmäisvuokrat.
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Yhden
vuoden
kuluessa
4
382
4
152
Yli
vuoden
kuluessa
ja
enintään
viiden
vuoden
kuluessa
10
244
11
798
Yli
viiden
vuoden
kuluessa
1
619
1
309
Yhteensä
16
246
17
259
Vantaan
ja
Savonlinnan
uusien
konttoreiden
avaaminen
sekä
Joensuun
ja
Helsingin
konttoreiden
laajentuminen
lisäsivät
vuokravastuiden
määrää
tilikauden
aikana.
Määräaikaisten
vuokrasopimusten
irtisanomisaika
on
6
tai
12
kuukautta,
toistaiseksi
voimassa
olevien
vuokrasopimusten
irtisanomisaika
12
tai
60
kuukautta.
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Asiakkaan
puolesta
kolmannen
hyväksi
annetut
sitoumukset
Takaukset
26
037
42
219
Asiakkaan
hyväksi
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset
301
882
319
422
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
yhteensä
327
919
361
641
Muut
taseen
ulkopuoliset
järjestelyt
Yhtiö
kuuluu
Oy
Samlink
Ab:n
arvonlisäverovelvollisuusryhmään.
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Arvonlisäveron
ryhmärekisteröintiin
liittyvä
yhteisvastuumäärä
1
135
1
587
224
E38
Lähipiiritiedot
Lähipiiritapahtumat
31.12.2025
(1
000
euroa)
Lähipiiriin
kuulumisen
peruste
Lainat
Sijoitukset
Muut
saamiset
Pantit,
kiinnitykset,
takaukset
ja
muut
vakuudet
Johtoon
kuuluvat
avainhenkilöt
ja
heidän
perheenjäsenensä
1
309
-
-
-
Johtoon
kuuluvien
avainhenkilöiden
muu
lähipiiri
48
-
-
-
Tytäryritykset
276
5
522
-
-
Omistusyhteysyritykset
26
423
20
425
-
-
Yhteensä
28
056
25
947
-
-
Odotettavissa
olevat
luottotappiot
Tilikauden
alussa
2
882
-
-
-
Tilikauden
muutos
222
-
-
-
Tilikauden
lopussa
3
104
-
-
-
31.12.2024
(1
000
euroa)
Lähipiiriin
kuulumisen
peruste
Lainat
Sijoitukset
Muut
saamiset
Pantit,
kiinnitykset,
takaukset
ja
muut
vakuudet
Johtoon
kuuluvat
avainhenkilöt
ja
heidän
perheenjäsenensä
2
421
-
-
-
Johtoon
kuuluvien
avainhenkilöiden
muu
lähipiiri
1
965
-
-
-
Tytäryritykset
426
5
598
-
-
Omistusyhteysyritykset
31
247
23
527
-
-
Yhteensä
36
059
29
124
-
-
Tilikauden
alussa
571
-
-
-
Tilikauden
muutos
2
310
-
-
-
Tilikauden
lopussa
2
882
-
-
-
Johdon
palkat,
palkkiot
ja
eläkesitoumukset
esitetään
konsernin
liitetiedolla
K31
Johdon
palkat
ja
lähipiiritapahtumat.
225
E39
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
tarjoamat
sijoituspalvelut
Oma
Säästöpankki
Oyj
tarjoaa
seuraavia
sijoituspalvelulain
1
luvun
15
§:ssä
mainittuja
sijoituspalveluja:
-
rahoitusvälineitä
koskevien
toimeksiantojen
vastaanottaminen
ja
välittäminen
-
rahoitusvälineitä
koskevien
toimeksiantojen
toteuttaminen
asiakkaan
lukuun
-
kaupankäynti
omaan
lukuun
-
sijoitusneuvonta
-
rahoitusvälineiden
liikkeeseenlaskun
järjestäminen
Oma
Säästöpankki
Oyj
ei
tarjoa
seuraavia
sijoituspalvelulain
1
luvun
15
§:ssä
mainittuja
sijoituspalveluja:
-
rahoitusvälineiden
monenkeskisen
kaupankäynnin
järjestäminen
-
joukkovelkakirjojen,
strukturoitujen
rahoitustuotteiden,
päästöoikeuksien
tai
johdannaissopimusten
kaupankäynnin
järjestämistä
kaupankäynnistä
rahoitusvälineillä
annetussa
laissa
tarkoitetussa
organisoidussa
kaupankäyntijärjestelmässä
(organisoidun
kaupank
äynnin
järjestäminen)
-
rahoitusvälineiden
hoitamista
asiakkaan
kanssa
tehdyn
sopimuksen
nojalla
siten,
että
päätösvalta
sijoittamisesta
on
annettu
kokonaan
tai
osittain
toimeksiannon
saajalle
(omaisuudenhoito);
-
rahoitusvälineiden
liikkeeseenlaskun
tai
myynnin
järjestämistä
antamalla
siihen
liittyvä
merkintä-
tai
ostositoumus
(liikkeeseenlaskun
takaaminen);
Oma
Säästöpankki
Oyj
tarjoaa
seuraavia
sijoituspalvelulain
2
luvun
3§:ssä
mainittuja
oheispalveluja:
-
myöntää
asiakkaille
sijoituspalveluun
liittyviä
luottoja
ja
muuta
rahoitusta;
-
tarjoaa
rahoitusvälineiden
säilyttämistä
ja
hoitoa
asiakkaan
lukuun,
mihin
kuuluvat
säilytyspalvelut
ja
muut
asiaan
liittyvät
palvelut,
lukuun
ottamatta
EU:n
arvopaperikeskusasetuksen
liitteessä
olevan
A
jakson
2
kohdassa
tarkoitettua
arvopaperitilien
ylläpitoa
ylimmällä
tasolla
E40
Oikeudenkäynnit
Entisen
toimitusjohtaja
Pasi
Sydänlammin
johtajasopimuksen
päättymiseen
liittyvä
välimiesmenettely
on
päättynyt
tammikuussa
2026
sovintoon.
Sopimuksella
ei
ole
olennaisia
taloudellisia
vaikutuksia
yhtiölle.
Yhtiö
ei
ole
tehnyt
olennaisia
oikeudenkäynteihin
liittyviä
varauksia
eikä
ole
todennäköistä,
että
yhtiölle
olisi
oikeudenkäyntien
tuloksena
tulossa
merkittäviä
menetyksiä.
226
E41
Samaan
konserniin
kuuluvilta
tytär-
ja
osakkuusyrityksiltä
saadut
rahoitustuotot
ja
niille
suoritetut
rahoituskulut
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Korkotuotot
1
653
1
436
Tuotot
oman
pääoman
ehtoisista
sijoituksista
-
5
E42
Saamiset
samaan
konserniin
kuuluvilta
tytär-
ja
osakkuusyrityksiltä
ja
velat
niille
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Lainat
26
699
31
673
Sijoitukset
25
947
29
124
Saamiset
yhteensä
52
646
60
798
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Liikkeeseen
lasketut
velkakirjalainat
317
621
Muut
velat
-
49
Velat
yhteensä
317
670
E43
Samaan
konserniin
kuuluvien
tytär-
ja
osakkuusyritysten
puolesta
tehdyt
taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
(1
000
euroa)
31.12.2025
31.12.2024
Muut
osakkuusyritysten
hyväksi
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset
3
84
Muut
annetut
peruuttamattomat
sitoumukset
yhteensä
3
84
Taseen
ulkopuoliset
sitoumukset
tytär-
ja
osakkuusyritysten
puolesta
yhteensä
3
84
227
Tilinpäätöksen
ja
toimintakertomuksen
allekirjoitus
Vahvistamme,
että
EU:ssa
käyttöön
hyväksyttyjen
kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien
mukaisesti
laadittu
konsernitilinpäätös
ja
emoyhtiön
Suomessa
voimassa
olevien
tilinpäätöksen
laatimista
koskevien
säännösten
mukaisesti
laadittu
tilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
sekä
yrityksen
että
sen
konsernitilinpäätökseen
sisältyvien
yritysten
kokonaisuuden
varoista,
vastuista,
taloudellisesta
asemasta
sekä
voitosta
tai
tappiosta
-
toimintakertomuksessa
on
todenmukaisen
kuvan
antava
selostus
yrityksen
ja
konsernitilinpäätökseen
sisältyvien
yritysten
kokonaisuuden
liiketoiminnan
kehittymisestä
ja
tuloksesta
sekä
kuvaus
merkittävimmistä
riskeistä
ja
epävarmuustekijöistä
ja
muusta
yrityksen
tilasta;
ja
-
toimintakertomukseen
sisältyvä
kestävyysraportti
on
laadittu
noudattaen
7
luvussa
tarkoitettuja
raportointistandardeja
sekä
taksonomia-asetuksen
8
artiklaa.
Helsingissä
26.
päivänä
helmikuuta
2026
OMA
SÄÄSTÖPANKKI
OYJ:N
HALLITUS
Jaakko
Ossa
Carl
Pettersson
hallituksen
puheenjohtaja
hallituksen
varapuheenjohtaja
Juhana
Brotherus
Irma
Gillberg-Hjelt
Aki
Jaskari
Kati
Riikonen
Juha
Volotinen
Karri
Alameri
toimitusjohtaja
Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta
tilintarkastuksesta
on
tänään
annettu
kertomus.
Helsi
ngissä
,
26.
päivänä
helmikuuta
2026
KPMG
OY
AB
Tilintarkastusyhteisö
Tuomas
Ilveskoski
KHT
228
Tilintarkastuskertomus
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen
tilintarkastus
Lausunto
Olemme
tilintarkastaneet
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
(y-tunnus
2231936-2)
tilinpäätöksen
tilikaudelta
1.1.–31.12.2025.
Tilinpäätös
sisältää
konsernin
taseen,
tuloslaskelman,
laajan
tuloslaskelman,
laskelman
oman
pääoman
muutoksista,
rahavirtalaskelman
ja
liitetiedot,
mukaan
lukien
olennainen
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteita
koskeva
informaatio,
sekä
emoyhtiön
taseen,
tuloslaskelman,
rahoituslaskelman
ja
liitetiedot.
Lausuntonamme
esitämme,
että
●
konsernitilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
konsernin
taloudellisesta
asemasta
sekä
sen
toiminnan
tuloksesta
ja
rahavirroista
EU:ssa
käyttöön
hyväksyttyjen
kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien
mukaisesti,
●
tilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
emoyhtiön
toiminnan
tuloksesta
ja
taloudellisesta
asemasta
Suomessa
voimassa
olevien
tilinpäätöksen
laatimista
koskevien
säännösten
mukaisesti
ja
täyttää
lakisääteiset
vaatimukset.
Lausuntomme
on
ristiriidaton
hallitukselle
annetun
lisäraportin
kanssa.
Lausunnon
perustelut
Olemme
suorittaneet
tilintarkastuksen
Suomessa
noudatettavan
hyvän
tilintarkastustavan
mukaisesti.
Hyvän
tilintarkastustavan
mukaisia
velvollisuuksiamme
kuvataan
tarkemmin
kohdassa
Tilintarkastajan
velvollisuudet
tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
.
Olemme
riippumattomia
emoyhtiöstä
ja
konserniyrityksistä
niiden
Suomessa
noudatettavien
eettisten
vaatimusten
mukaisesti,
jotka
koskevat
suorittamaamme
tilintarkastusta
ja
olemme
täyttäneet
muut
näiden
vaatimusten
mukaiset
eettiset
velvollisuutemme.
Emoyhtiölle
ja
konserniyrityksille
suorittamamme
muut
kuin
tilintarkastuspalvelut
ovat
parhaan
tietomme
ja
käsityksemme
mukaan
olleet
Suomessa
noudatettavien,
näitä
palveluja
koskevien
säännösten
mukaisia,
emmekä
ole
suorittaneet
EU-asetuksen
537/2014
5
artiklan
1
kohdassa
tarkoitettuja
kiellettyjä
palveluja.
Suorittamamme
muut
kuin
tilintarkastuspalvelut
on
esitetty
konsernitilinpäätöksen
liitetiedossa
K22.
Käsityksemme
mukaan
olemme
hankkineet
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä.
Olennaisuus
Tarkastuksemme
laajuuteen
on
vaikuttanut
soveltamamme
olennaisuus.
Olennaisuus
on
määritetty
perustuen
ammatilliseen
harkintaamme
ja
se
ohjaa
tarkastustoimenpiteiden
luonteen,
ajoituksen
ja
laajuuden
määrittämisessä,
sekä
todettujen
virheellisyyksien
vaikutusten
arvioimisessa
suhteessa
tilinpäätökseen
kokonaisuutena.
Olennaisuuden
taso
perustuu
arvioomme
sellaisten
virheellisyyksien
suuruudesta,
joilla
yksin
tai
yhdessä
voisi
kohtuudella
odottaa
olevan
vaikutusta
tilinpäätöksen
käyttäjien
tekemiin
taloudellisiin
päätöksiin.
Olemme
ottaneet
huomioon
myös
sellaiset
virheellisyydet,
jotka
laadullisten
seikkojen
vuoksi
ovat
mielestämme
olennaisia
tilinpäätöksen
käyttäjille.
Tilintarkastuksen
kannalta
keskeiset
seikat
Tilintarkastuksen
kannalta
keskeiset
seikat
ovat
seikkoja,
jotka
ammatillisen
harkintamme
mukaan
ovat
olleet
merkittävimpiä
tarkastuksen
kohteena
olevan
tilikauden
tilintarkastuksessa.
Nämä
seikat
on
otettu
huomioon
tilinpäätökseen
kokonaisuutena
kohdistuneessa
tilintarkastuksessamme
sekä
laatiessamme
siitä
annettavaa
lausuntoa,
229
emmekä
anna
näistä
seikoista
erillistä
lausuntoa.
EU-asetuksen
537/2014
10
artiklan
2
kohdan
c
alakohdan
mukaiset
merkittävät
olennaisen
virheellisyyden
riskit
sisältyvät
alla
kuvattuihin
tilintarkastuksen
kannalta
keskeisiin
seikkoihin.
Olemme
ottaneet
tilintarkastuksessamme
huomioon
riskin
siitä,
että
johto
sivuuttaa
kontrolleja.
Tähän
on
sisältynyt
arviointi
siitä,
onko
viitteitä
sellaisesta
johdon
tarkoitushakuisesta
suhtautumisesta,
josta
aiheutuu
väärinkäytöksestä
johtuvan
olennaisen
virheellisyyden
riski.
Tilintarkastuksen
kannalta
Kuinka
kyseisiä
seikkoja
keskeiset
seikat
käsiteltiin
tilintarkastuksessa
Saamiset
asiakkailta
–
arvostus
(Konsernitilinpäätöksen
laatimisperiaatteet
K1
sekä
konsernitilinpäätöksen
liitetiedot
K2,
K5,
K24)
●
Lainat
ja
saamiset
yleisöltä
ja
julkisyhteisöiltä,
yhteensä
5
708
milj.
euroa,
on
Oma
Säästöpankki
-
konsernin
taseen
merkittävin
erä
muodostaen
76
%
varojen
kokonaismäärästä.
●
Oma
Säästöpankki
Oyj
soveltaa
saamisten
arvonalentumisten
kirjaamiseen
IFRS
9
-standardia
ja
sen
mukaista
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
laskentaa.
●
Odotettavissa
olevien
luottotappioiden
laskennassa
käytetään
oletuksia,
arvioita
ja
johdon
harkintaa,
jotka
liittyvät
muun
muassa
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
todennäköisyyden
ja
määrän,
vakuuksien
arvon
sekä
luottoriskin
merkittävän
kasvun
määrittämiseen.
●
Pankin
tunnistama
ohjeiden
vastainen
toiminta
on
vaikuttanut
odotettujen
luottotappioiden
määrään.
Yhtiön
johto
on
käyttänyt
erityistä
harkintaa
hallitun
alasajon
portfolioon
liittyvien
lainojen
odotettujen
luottotappioiden
määrittämisessä.
●
Saamisten
tasearvon
merkittävyydestä
ja
arvostamisessa
käytettävien
laskentamenetelmien
monimutkaisuudesta
sekä
arvostamiseen
liittyvästä
johdon
harkinnasta
johtuen
saamisten
arvostaminen
on
tilintarkastuksen
kannalta
keskeinen
seikka.
●
Tarkastuksessa
olemme
arvioineet
taloudellisen
raportoinnin
kontrolleja
sekä
toteuttaneet
aineistotarkastustoimenpiteitä.
●
Olemme
arvioineet
saamisten
kirjaamis-
ja
arvostusperiaatteiden
asianmukaisuutta
sekä
testanneet
lainasaamisten
ja
vakuuksien
arvostamiseen
liittyviä
kontrolleja.
●
Olemme
riskiperusteisesti
arvioineet
vakuutuksien
arvostusmenetelmiä
aineistotarkastustoimenpiteillä.
●
Olemme
arvioineet
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
laskentamalleja,
ja
laskennassa
käytettyjä
keskeisiä
olettamia
sekä
testanneet
odotettavissa
olevien
luottotappioiden
laskentaprosessiin
liittyviä
kontrolleja.
●
Tarkastukseen
on
osallistunut
IFRS-,
luottoriski
ja
corporate
finance
–
asiantuntijoitamme.
●
Lisäksi
olemme
arvioineet
saamisia
ja
odotettavissa
olevia
luottotappioita
koskevien
tilinpäätöksen
liitetietojen
asianmukaisuutta.
230
Taloudelliseen
raportointiin
liittyvä
kontrolliympäristö
ja
tietojärjestelmät
●
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
tilinpäätöksen
oikeellisuuden
kannalta
keskeiset
raportointiprosessit
ovat
riippuvaisia
tietojärjestelmistä.
Tietojärjestelmien
merkitys
on
keskeinen
niin
jatkuvuuden
ja
häiriötilanteiden
kuin
taloudellisen
raportoinnin
oikeellisuude
n
näkökulmasta.
●
Merkittävimmät
riskit
liittyvät
tiedon
eheyteen
ja
luotettavuuteen
sekä
palveluiden
häiriöttömyyteen.
●
Taloudellisen
raportoinnin
tietojärjestelmäympäristöllä,
sen
kehittämisellä
sekä
yksittäisten
tietojärjestelmien
sovelluskontrolleilla
on
siten
merkittävä
vaikutus
valittavaan
tilintarkastustapaan.
●
Olemme
muodostaneet
käsityksen
taloudelliseen
raportointiin
liittyvistä
tietojärjestelmistä
ja
niiden
kontrolliympäristöstä
sekä
testanneet
niihin
liittyvien
sisäisten
kontrollien
tehokkuutta.
Tarkastuksessa
on
hyödynnetty
myös
ulkoisilta
palveluorganisaatioilta
saatuja
varmennusraportteja.
●
Tarkastustoimenpiteisiimme
on
sisältynyt
aineistontarkastustoimenpiteitä
sekä
data-analyysejä
taloudellisen
raportoinnin
eri
osa-alueisiin
liittyen.
Tilinpäätöstä
koskevat
hallituksen
ja
toimitusjohtajan
velvollisuudet
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
tilinpäätöksen
laatimisesta
siten,
että
konsernitilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
EU:ssa
käyttöön
hyväksyttyjen
kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien
mukaisesti
ja
siten,
että
tilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
Suomessa
voimassa
olevien
tilinpäätöksen
laatimista
koskevien
säännösten
mukaisesti
ja
täyttää
lakisääteiset
vaatimukset.
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
myös
sellaisesta
sisäisestä
valvonnasta,
jonka
ne
katsovat
tarpeelliseksi
voidakseen
laatia
tilinpäätöksen,
jossa
ei
ole
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä.
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
ovat
tilinpäätöstä
laatiessaan
velvollisia
arvioimaan
emoyhtiön
ja
konsernin
kykyä
jatkaa
toimintaansa
ja
soveltuvissa
tapauksissa
esittämään
seikat,
jotka
liittyvät
toiminnan
jatkuvuuteen
ja
siihen,
että
tilinpäätös
on
laadittu
toiminnan
jatkuvuuteen
perustuen.
Tilinpäätös
laaditaan
toiminnan
jatkuvuuteen
perustuen,
paitsi
jos
emoyhtiö
tai
konserni
aiotaan
purkaa
tai
toiminta
lakkauttaa
tai
ei
ole
muuta
realistista
vaihtoehtoa
kuin
tehdä
niin.
Tilintarkastajan
velvollisuudet
tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme
on
hankkia
kohtuullinen
varmuus
siitä,
onko
tilinpäätöksessä
kokonaisuutena
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä,
sekä
antaa
tilintarkastuskertomus,
joka
sisältää
lausuntomme.
Kohtuullinen
varmuus
on
korkea
varmuustaso,
mutta
se
ei
ole
tae
siitä,
että
olennainen
virheellisyys
aina
havaitaan
hyvän
tilintarkastustavan
mukaisesti
suoritettavassa
tilintarkastuksessa.
Virheellisyyksiä
voi
aiheutua
väärinkäytöksestä
tai
virheestä,
ja
niiden
katsotaan
olevan
olennaisia,
jos
niiden
yksin
tai
yhdessä
voisi
kohtuudella
odottaa
vaikuttavan
taloudellisiin
päätöksiin,
joita
käyttäjät
tekevät
tilinpäätöksen
perusteella.
Hyvän
tilintarkastustavan
mukaiseen
tilintarkastukseen
kuuluu,
että
käytämme
ammatillista
harkintaa
ja
säilytämme
ammatillisen
skeptisyyden
koko
tilintarkastuksen
ajan.
Lisäksi:
231
●
Tunnistamme
ja
arvioimme
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvat
tilinpäätöksen
olennaisen
virheellisyyden
riskit,
suunnittelemme
ja
suoritamme
näihin
riskeihin
vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä
ja
hankimme
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä.
Riski
siitä,
että
väärinkäytöksestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
on
suurempi
kuin
riski
siitä,
että
virheestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
sillä
väärinkäytökseen
voi
liittyä
yhteistoimintaa,
väärentämistä,
tietojen
tahallista
esittämättä
jättämistä
tai
virheellisten
tietojen
esittämistä
taikka
sisäisen
valvonnan
sivuuttamista.
●
Muodostamme
käsityksen
tilintarkastuksen
kannalta
relevantista
sisäisestä
valvonnasta
pystyäksemme
suunnittelemaan
olosuhteisiin
nähden
asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet
mutta
emme
siinä
tarkoituksessa,
että
pystyisimme
antamaan
lausunnon
emoyhtiön
tai
konsernin
sisäisen
valvonnan
tehokkuudesta.
●
Arvioimme
sovellettujen
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteiden
asianmukaisuutta
sekä
johdon
tekemien
kirjanpidollisten
arvioiden
ja
niistä
esitettävien
tietojen
kohtuullisuutta.
●
Teemme
johtopäätöksen
siitä,
onko
hallituksen
ja
toimitusjohtajan
ollut
asianmukaista
laatia
tilinpäätös
perustuen
oletukseen
toiminnan
jatkuvuudesta,
ja
teemme
hankkimamme
tilintarkastusevidenssin
perusteella
johtopäätöksen
siitä,
esiintyykö
sellaista
tapahtumiin
tai
olosuhteisiin
liittyvää
olennaista
epävarmuutta,
joka
voi
antaa
merkittävää
aihetta
epäillä
emoyhtiön
tai
konsernin
kykyä
jatkaa
toimintaansa.
Jos
johtopäätöksemme
on,
että
olennaista
epävarmuutta
esiintyy,
meidän
täytyy
kiinnittää
tilintarkastuskertomuksessamme
lukijan
huomiota
epävarmuutta
koskeviin
tilinpäätöksessä
esitettäviin
tietoihin
tai,
jos
epävarmuutta
koskevat
tiedot
eivät
ole
riittäviä,
mukauttaa
lausuntomme.
Johtopäätöksemme
perustuvat
tilintarkastuskertomuksen
antamispäivään
mennessä
hankittuun
tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset
tapahtumat
tai
olosuhteet
voivat
kuitenkin
johtaa
siihen,
ettei
emoyhtiö
tai
konserni
pysty
jatkamaan
toimintaansa.
●
Arvioimme
tilinpäätöksen,
kaikki
tilinpäätöksessä
esitettävät
tiedot
mukaan
lukien,
yleistä
esittämistapaa,
rakennetta
ja
sisältöä
ja
sitä,
kuvastaako
tilinpäätös
sen
perustana
olevia
liiketoimia
ja
tapahtumia
siten,
että
se
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan.
●
Suunnittelemme
ja
suoritamme
konsernin
tilintarkastuksen
hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä
koskevan
tilintarkastuslausunnon
laatimisen
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä
konserniin
kuuluvia
yhteisöjä
tai
liiketoimintayksikköjä
koskevasta
taloudellisesta
informaatiosta.
Vastaamme
konsernin
tilintarkastusta
varten
suoritettavan
tilintarkastustyön
ohjauksesta,
valvonnasta
ja
läpikäynnistä.
Vastaamme
tilintarkastuslausunnosta
yksin.
Kommunikoimme
hallintoelinten
kanssa
muun
muassa
tilintarkastuksen
suunnitellusta
laajuudesta
ja
ajoituksesta
sekä
merkittävistä
tilintarkastushavainnoista,
mukaan
lukien
mahdolliset
sisäisen
valvonnan
merkittävät
puutteellisuudet,
jotka
tunnistamme
tilintarkastuksen
aikana.
Lisäksi
annamme
hallintoelimille
vahvistuksen
siitä,
että
olemme
noudattaneet
riippumattomuutta
koskevia
relevantteja
eettisiä
vaatimuksia,
ja
kommunikoimme
niiden
kanssa
kaikista
suhteista
ja
muista
seikoista,
joiden
voi
kohtuudella
ajatella
vaikuttavan
riippumattomuuteemme,
ja
soveltuvissa
tapauksissa
niihin
liittyvistä
varotoimista.
Päätämme,
mitkä
hallintoelinten
kanssa
kommunikoiduista
seikoista
olivat
merkittävimpiä
tarkasteltavana
olevan
tilikauden
tilintarkastuksessa
ja
näin
ollen
ovat
tilintarkastuksen
kannalta
keskeisiä.
Kuvaamme
kyseiset
seikat
tilintarkastuskertomuksessa,
paitsi
jos
säädös
tai
määräys
estää
kyseisen
seikan
julkistamisen
tai
kun
äärimmäisen
harvinaisissa
tapauksissa
toteamme,
ettei
kyseisestä
seikasta
viestitä
tilintarkastuskertomuksessa,
koska
siitä
aiheutuvien
epäedullisten
vaikutusten
voisi
kohtuudella
odottaa
olevan
suuremmat
kuin
tällaisesta
viestinnästä
koituva
yleinen
etu.
Muut
raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa
koskevat
tiedot
Olemme
toimineet
yhtiökokouksen
valitsemana
tilintarkastajana
9.4.2016
alkaen
yhtäjaksoisesti
10
vuotta.
232
Muu
informaatio
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
muusta
informaatiosta.
Muu
informaatio
käsittää
toimintakertomuksen
ja
vuosikertomukseen
sisältyvän
informaation,
mutta
se
ei
sisällä
tilinpäätöstä
eikä
sitä
koskevaa
tilintarkastuskertomustamme.
Olemme
saaneet
toimintakertomuksen
käyttöömme
ennen
tämän
tilintarkastuskertomuksen
antamispäivää,
ja
odotamme
saavamme
vuosikertomuksen
käyttöömme
kyseisen
päivän
jälkeen.
Tilinpäätöstä
koskeva
lausuntomme
ei
kata
muuta
informaatiota.
Velvollisuutenamme
on
lukea
edellä
yksilöity
muu
informaatio
tilinpäätöksen
tilintarkastuksen
yhteydessä
ja
tätä
tehdessämme
arvioida,
onko
muu
informaatio
olennaisesti
ristiriidassa
tilinpäätöksen
tai
tilintarkastusta
suoritettaessa
hankkimamme
tietämyksen
kanssa
tai
vaikuttaako
se
muutoin
olevan
olennaisesti
virheellistä.
Toimintakertomuksen
osalta
velvollisuutenamme
on
lisäksi
arvioida,
onko
toimintakertomus
laadittu
noudattaen
siihen
sovellettavia
säännöksiä
lukuun
ottamatta
niitä
kestävyysraporttia
koskevia
tietoja,
joista
säädetään
kirjanpitolain
7
luvussa
ja
kestävyysraportointistandardeissa
.
Lausuntonamme
esitämme,
että
toimintakertomuksen
ja
tilinpäätöksen
tiedot
ovat
yhdenmukaisia
ja
että
toimintakertomus
on
laadittu
noudattaen
siihen
sovellettavia
säännöksiä.
Lausuntomme
eivät
kata
niitä
kestävyysraporttia
koskevia
tietoja,
joista
säädetään
kirjanpitolain
7
luvussa
ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Jos
teemme
ennen
tilintarkastuskertomuksen
antamispäivää
käyttöömme
saamaamme
muuhun
informaatioon
kohdistamamme
työn
perusteella
johtopäätöksen,
että
kyseisessä
muussa
informaatiossa
on
olennainen
virheellisyys,
meidän
on
raportoitava
tästä
seikasta.
Meillä
ei
ole
tämän
asian
suhteen
raportoitavaa.
Helsingissä
26.
helmikuuta
2026
KPMG
OY
AB
Tilintarkastusyhteisö
Tuomas
Ilveskoski
KHT
233
Kestävyysraportin
varmennus
kertomus
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
yhtiökokoukselle
Olemme
suorittaneet
rajoitetun
varmuuden
antavan
toimeksiannon,
jonka
kohteena
on
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
(y-
tunnus
2231936-2)
toimintakertomukseen
sisältyvä
kirjanpitolain
7
luvun
mukainen
konsernikestävyysraportti
tilikaudelta
1.1.–31.12.2025.
Lausunto
Suorittamiemme
toimenpiteiden
ja
hankkimamme
evidenssin
perusteella
tietoomme
ei
ole
tullut
seikkaa,
joka
antaisi
meille
syyn
uskoa,
että
konsernikestävyysraportissa
ei
ole
kaikilta
olennaisilta
osiltaan
noudatettu
1)
kirjanpitolain
7
luvussa
säädettyjä
vaatimuksia
ja
kestävyysraportointistandardeja
(ESRS),
sekä
2)
kestävää
sijoittamista
helpottavasta
kehyksestä
ja
asetuksen
(EU)
2019/2088
muuttamisesta
annetun
Euroopan
parlamentin
ja
neuvoston
asetuksen
(EU)
2020/852
artiklassa
8
säädettyjä
vaatimuksia
(EU-
taksonomia).
Edellä
kohta
1
käsittää
myös
prosessin,
jolla
Oma
Säästöpankki
Oyj
on
yksilöinyt
tiedot
kestävyysraportointistandardien
mukaista
raportoimista
varten
(kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme
ei
kata
kirjanpitolain
7
luvun
22
§:n
1
momentin
2
kohdan
mukaista
konsernikestävyysraportin
merkitsemistä
digitaalisilla
XBRL-kestävyystunnisteilla,
koska
kestävyysraportointiyritysten
ei
ole
ollut
mahdollista
noudattaa
kyseistä
vaatimusta
ESEF-asetuksen
tai
muun
Euroopan
unionin
lainsäädännön
kestävyystietojen
merkitsemistä
koskevien
vaatimusten
puuttumisen
vuoksi.
Lausunnon
perustelut
Olemme
suorittaneet
konsernikestävyysraportin
varmentamisen
rajoitetun
varmuuden
antavana
toimeksiantona
noudattaen
Suomessa
noudatettavaa
hyvää
varmennustapaa
ja
kansainvälistä
varmennustoimeksiantostandardia
ISAE
3000
(uudistettu)
”Muut
varmennustoimeksiannot
kuin
mennyttä
aikaa
koskevaan
taloudelliseen
informaatioon
kohdistuva
tilintarkastus
tai
yleisluontoinen
tarkastus”
.
Tämän
standardin
mukaisia
velvollisuuksiamme
kuvataan
tarkemmin
kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan
velvollisuudet
.
Käsityksemme
mukaan
olemme
hankkineet
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
evidenssiä.
Konsernikestävyystarkastajan
riippumattomuus
ja
laadunhallinta
Olemme
riippumattomia
emoyhtiöstä
ja
konserniyrityksistä
niiden
Suomessa
noudatettavien
eettisten
vaatimusten
mukaisesti,
jotka
koskevat
suorittamaamme
toimeksiantoa
ja
olemme
täyttäneet
muut
näiden
vaatimusten
mukaiset
eettiset
velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja
soveltaa
kansainvälistä
laadunhallintastandardia
ISQM
1,
jonka
mukaan
kestävyystarkastusyhteisön
on
suunniteltava,
otettava
käyttöön
ja
pidettävä
toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä,
mukaan
lukien
eettisten
vaatimusten,
ammatillisten
standardien
sekä
sovellettavien
säädöksiin
ja
määräyksiin
perustuvien
vaatimusten
noudattamista
koskevat
toimintaperiaatteet
tai
menettelytavat.
Hallituksen
ja
toimitusjohtajan
velvollisuudet
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat:
●
konsernikestävyysraportista
sekä
sen
laatimisesta
ja
esittämisestä
kirjanpitolain
7
luvussa
säädetyn
mukaisesti,
mukaan
lukien
kestävyysraportointistandardeissa
määritelty
prosessi,
jolla
on
yksilöity
tiedot
kestävyysraportointistandardien
mukaista
raportointia
varten,
234
●
siitä,
että
konsernikestävyysraportissa
on
noudatettu
kestävää
sijoittamista
helpottavasta
kehyksestä
ja
asetuksen
(EU)
2019/2088
muuttamisesta
annetun
Euroopan
parlamentin
ja
neuvoston
asetuksen
(EU)
2020/852
artiklassa
8
säädettyjä
vaatimuksia,
sekä
●
sellaisesta
sisäisestä
valvonnasta,
jonka
ne
katsovat
tarpeelliseksi
voidakseen
laatia
konsernikestävyysraportin,
jossa
ei
ole
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä.
Luontaiset
rajoitteet
kestävyysraportin
laatimisessa
Konsernikestävyysraportin
laatiminen
edellyttää
yhtiöltä
olennaisuusarviointia
relevanttien
raportoitavien
seikkojen
tunnistamiseksi.
Tähän
sisältyy
merkittävästi
johdon
harkintaa
ja
valintoja.
Kestävyysraportoinnille
on
myös
luonteenomaista,
että
tämäntyyppisten
tietojen
raportointiin
liittyy
estimaatteja
ja
olettamuksia,
sekä
mittaus-
ja
arviointiepävarmuutta.
Kasvihuonekaasujen
määrittämiseen
liittyy
luontaista
epävarmuutta,
koska
päästökertoimien
ja
eri
kaasujen
päästöjen
yhdistämiseen
tarvittavien
lukuarvojen
määrittämisessä
käytettävä
tieteellinen
tieto
on
epätäydellistä.
Raportoidessaan
tulevaisuutta
koskevia
tietoja
ESRS-standardien
mukaisesti
yhtiön
johdon
on
esitettävä
mahdollisia
tulevaisuuden
tapahtumia
koskevat
oletukset,
ja
kerrottava
yhtiön
mahdollisista
tulevista
toimista
näihin
tapahtumiin
liittyen,
sekä
laadittava
tulevaisuutta
koskevat
tiedot
näiden
oletusten
perusteella.
Todellinen
lopputulos
on
todennäköisesti
erilainen,
koska
ennustetut
tapahtumat
eivät
usein
toteudu
odotetulla
tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan
velvollisuudet
Velvollisuutemme
on
suorittaa
varmennustoimeksianto
saadaksemme
rajoitetun
varmuuden
siitä,
onko
konsernikestävyysraportissa
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä,
sekä
antaa
rajoitetun
varmuuden
antava
varmennuskertomus,
joka
sisältää
lausuntomme.
Virheellisyyksiä
voi
aiheutua
väärinkäytöksestä
tai
virheestä,
ja
niiden
katsotaan
olevan
olennaisia,
jos
niiden
yksin
tai
yhdessä
voisi
kohtuudella
odottaa
vaikuttavan
päätöksiin,
joita
käyttäjät
tekevät
konsernikestävyysraportin
perusteella.
Kansainvälisen
varmennustoimeksiantostandardin
ISAE
3000
(uudistettu)
noudattamiseen
kuuluu,
että
käytämme
ammatillista
harkintaa
ja
säilytämme
ammatillisen
skeptisyyden
koko
toimeksiannon
ajan.
Lisäksi:
●
Tunnistamme
ja
arvioimme
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvat
konsernikestävyysraportin
olennaisen
virheellisyyden
riskit,
ja
muodostamme
käsityksen
toimeksiannon
kannalta
relevantista
sisäisestä
valvonnasta
pystyäksemme
suunnittelemaan
olosuhteisiin
nähden
asianmukaiset
varmennustoimenpiteet,
mutta
emme
siinä
tarkoituksessa,
että
pystyisimme
antamaan
lausunnon
emoyhtiön
tai
konsernin
sisäisen
valvonnan
tehokkuudesta.
●
Suunnittelemme
ja
suoritamme
näihin
riskeihin
vastaavia
varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
evidenssiä.
Riski
siitä,
että
väärinkäytöksestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
on
suurempi
kuin
riski
siitä,
että
virheestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
sillä
väärinkäytökseen
voi
liittyä
yhteistoimintaa,
väärentämistä,
tietojen
tahallista
esittämättä
jättämistä
tai
virheellisten
tietojen
esittämistä
taikka
sisäisen
valvonnan
sivuuttamista.
Kuvaus
suoritetuista
toimenpiteistä
Rajoitetun
varmuuden
antavassa
toimeksiannossa
suoritettavat
toimenpiteet
poikkeavat
luonteeltaan
ja
ajoitukseltaan
kohtuullisen
varmuuden
antavan
toimeksiannon
toimenpiteistä,
ja
ovat
niitä
suppeampia.
Valittavien
varmennustoimenpiteiden
luonne,
ajoitus
ja
laajuus
perustuvat
ammatilliseen
harkintaan
sisältäen
arvioinnin
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvasta
olennaisen
virheellisyyden
riskistä.
Tämän
vuoksi
rajoitetun
varmuuden
antavassa
toimeksiannossa
saatava
varmuuden
taso
on
huomattavasti
alempi
kuin
varmuus,
joka
saataisiin
suorittamalla
kohtuullisen
varmuuden
antava
toimeksianto.
Toimenpiteemme
sisälsivät
mm.
seuraavaa:
●
Haastattelimme
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
johtoa
sekä
kestävyystietojen
laatimisesta
ja
kokoamisesta
vastaavia
henkilöitä.
●
Perehdyimme
kestävyystietojen
keräämiseen
ja
yhdistelemiseen
liittyviin
keskeisiin
prosesseihin
haastatteluin.
●
Tutustuimme
kestävyysraportilla
esitettyjen
tietojen
kannalta
olennaisiin
sisäisiin
ohjeistuksiin
ja
toimintaperiaatteisiin
soveltuvin
osin.
●
Perehdyimme
yhtiön
laatimaan
taustadokumentaatioon
ja
asiakirjoihin
soveltuvin
osin
ja
arvioimme
tukevatko
ne
kestävyysraporttiin
sisältyvää
informaatiota.
●
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
määrittämistä
koskevan
prosessin
osalta
haastattelimme
prosessista
vastaavia
henkilöitä
ja
perehdyimme
kaksinkertaisesta
olennaisuusarvioinnista
laadittuun
prosessikuvaukseen
ja
muuhun
dokumentaatioon
ja
tausta-aineistoon.
235
●
EU-taksonomiatietojen
osalta
haastattelimme
yrityksen
johtoa
ja
taksonomiatietojen
raportoinnin
kannalta
avainasemassa
olevia
henkilöitä
selvittääksemme
miten
taksonomiakelpoiset
ja
taksonomian
mukaiset
toiminnot
on
tunnistettu,
hankimme
haastatteluja
tukevaa
evidenssiä
ja
täsmäytimme
raportoidut
EU-taksonomiatiedot
taustalaskemiin
ja
soveltuvin
osin
kirjanpitoon.
●
Arvioimme
ESRS
kestävyysraportointistandardien
raportointia
koskevien
periaatteiden
soveltamista
kestävyystietojen
esittämisessä.
Helsingissä
26.
helmikuuta
2026
KPMG
OY
AB
Kestävyystarkastusyhteisö
Tuomas
Ilveskoski
KRT
236
Riippumattoman
tilintarkastajan
raportti
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
ESEF-tilinpäätöksestä
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
hallitukselle
Olemme
suorittaneet
kohtuullisen
varmuuden
antavan
toimeksiannon,
jonka
kohteena
on
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
(y-
tunnus
2231936-2)
komission
teknisen
sääntelystandardin
mukaisesti
laadittu
tilinpäätös
743700LE1ECAPXC5UT18-
2025
-12-31-1-fi.zip
tilikaudelta
1.1.–31.12.2025.
Hallituksen
ja
toimitusjohtajan
vastuu
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
yhtiön
toimintakertomuksen
ja
tilinpäätöksen
(ESEF-tilinpäätös)
laatimisesta
siten,
että
ne
täyttävät
komission
teknisen
sääntelystandardin
vaatimukset.
Tähän
vastuuseen
kuuluu
—
laatia
ESEF-tilinpäätös
XHTML-muodossa
komission
teknisen
sääntelystandardin
artiklan
3
mukaisesti
—
merkitä
ESEF-tilinpäätökseen
sisältyvän
konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat,
liitetiedot
ja
yhtiön
tunnistetiedot
iXBRL-merkein
komission
teknisen
sääntelystandardin
artiklan
4
mukaisesti
sekä
—
varmistaa
ESEF-tilinpäätöksen
ja
tilintarkastetun
tilinpäätöksen
keskinäinen
yhdenmukaisuus.
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
myös
sellaisesta
sisäisestä
valvonnasta,
jonka
ne
katsovat
tarpeelliseksi
voidakseen
laatia
ESEF-tilinpäätöksen
komission
teknisen
sääntelystandardin
vaatimusten
mukaisesti.
Tilintarkastajan
riippumattomuus
ja
laadunvalvonta
Olemme
riippumattomia
yhtiöstä
niiden
Suomessa
noudatettavien
eettisten
vaatimusten
mukaisesti,
jotka
koskevat
suorittamaamme
toimeksiantoa
ja
olemme
täyttäneet
muut
näiden
vaatimusten
mukaiset
eettiset
velvollisuutemme.
Tilintarkastaja
soveltaa
kansainvälistä
laadunvalvontastandardia
ISQM1,
jonka
mukaan
tilintarkastusyhteisön
on
suunniteltava,
otettava
käyttöön
ja
pidettävä
toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä,
mukaan
lukien
eettisten
vaatimusten,
ammatillisten
standardien
sekä
sovellettavien
säädöksiin
ja
määräyksiin
perustuvien
vaatimusten
noudattamista
koskevat
toimintaperiaatteet
tai
menettelytavat.
Tilintarkastajan
velvollisuudet
Velvollisuutenamme
on
arvopaperimarkkinalain
7:8
§
mukaisesti
varmentaa
komission
teknisen
sääntelystandardin
mukaisesti
laadittu
tilinpäätös.
Annamme
lausunnon
siitä,
onko
ESEF-tilinpäätökseen
sisältyvä
konsernitilinpäätös
merkitty
olennaisilta
osin
komission
teknisen
sääntelystandardin
4
artiklan
vaatimusten
mukaisesti.
Velvollisuutenamme
on
ilmoittaa
lausunnossamme,
missä
laajuudessa
varmennus
on
suoritettu.
Olemme
suorittaneet
kohtuullisen
varmuuden
antavan
toimeksiannon
kansainvälisen
varmennustoimeksiantostandardin
ISAE
3000
mukaisesti.
Tarkastukseen
kuuluu
toimenpiteitä
evidenssin
hankkimiseksi
siitä,
—
onko
ESEF-tilinpäätökseen
sisältyvät
konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat
olennaisilta
osin
merkitty
iXBRL-
merkein
komission
teknisen
sääntelystandardin
4.
artiklan
vaatimusten
mukaisesti,
ja
—
onko
ESEF-tilinpäätökseen
sisältyvät
konsernitilinpäätöksen
liitetiedot
ja
yhtiön
tunnistetiedot
olennaisilta
osin
merkitty
iXBRL-merkein
komission
teknisen
sääntelystandardin
4
artiklan
vaatimusten
mukaisesti,
ja
—
ovatko
ESEF-tilinpäätös
ja
tilintarkastettu
tilinpäätös
keskenään
yhdenmukaisia.
Valittujen
tarkastustoimenpiteiden
luonne,
ajoitus
ja
laajuus
riippuvat
tilintarkastajan
harkinnasta.
Tähän
sisältyy
sen
riskin
arvioiminen,
onko
virheestä
tai
väärinkäytöksestä
johtuvaa
olennaista
poikkeamaa
komission
teknisen
sääntelystandardin
vaatimuksista.
Käsityksemme
mukaan
olemme
hankkineet
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain
7
luvun
8
§:n
mukaisena
lausuntona
esitämme,
että
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
ESEF-
tilinpäätökseen
743700LE1ECAPXC5UT18-2025-12-31-1-fi.zip
sisältyvät
konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat
sekä
237
liitetiedot
ja
yhtiön
tunnistetiedot
tilikaudelta
1.1.–31.12.2025
on
olennaisilta
osin
merkitty
komission
teknisen
sääntelystandardin
vaatimusten
mukaisesti.
Lausuntomme
Oma
Säästöpankki
Oyj:n
konsernitilinpäätöksen
tilintarkastuksesta
tilikaudelta
1.1.–31.12.2025
on
annettu
tilintarkastuskertomuksellamme
päivätty
26.2.2026.
Tällä
raportilla
emme
anna
konsernitilinpäätöksen
tilintarkastuksesta
lausuntoa
tai
muuta
varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä
11.
maaliskuuta
2026
KPMG
OY
AB
Tuomas
Ilveskoski
KHT
238
Yhtiötiedot
Raportoitavan
yhteisön
nimi
tai
muu
tunniste
Oma Säästöpankki Oyj
Yhteisön
kotipaikka
Suomi
Yhteisön
oikeudellinen
muoto
Oyj
Kotivaltio
Suomi
Yhteisön
rekisteröity
osoite
Valtakatu 32, 53100 Lappeenranta, Suomi
Pääasiallinen
toimipaikka
Lappeenranta
Kuvaus
yhteisön
toiminnan
luonteesta
ja
pääasiallisista
toiminnoista
Oma Säästöpankki Oyj keskittyy
vähittäispankkitoimintaan, ja tarjoaa
asiakkailleen monipuolisia pankkipalveluja
sekä oman taseensa kautta että välittäen
yhteistyökumppaneidensa tuotteita. Yhtiö
harjoittaa myös
kiinnitysluottopankkitoimintaa.
Emoyhtiön
nimi
Oma Säästöpankki Oyj